# Službeni list C 356/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.356.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 356 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 565. prosinca 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.356.hrv

Službeni list

Europske unije

C 356

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

565. prosinca 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013. |
| 2013/C 356/01 | Rezolucija Odbora regija – 19. konferencija ugovornih stranaka (COP 19) Okvirne konferencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) – napredak u provedbi međunarodnog programa o promjeni klime | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013. |
| 2013/C 356/02 | Mišljenje Odbora regija – Preporuke za bolju upotrebu financijskih sredstava | 3 |
| 2013/C 356/03 | Mišljenje Odbora regija – Urbano-ruralno partnerstvo i upravljanje | 9 |
| 2013/C 356/04 | Mišljenje Odbora regija – Nacrt proračuna EU-a za 2014. godinu: prijedlozi za početak programskog razdoblja 2014. – 2020. | 15 |
| 2013/C 356/05 | Mišljenje Odbora regija – Stajalište lokalnih i regionalnih vlasti o plinu i nafti iz škriljevca i gustih formacija (nekonvencionalni ugljikovodici) | 23 |
| 2013/C 356/06 | Mišljenje Odbora regija – Zelena knjiga o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu | 30 |
| 2013/C 356/07 | Mišljenje Odbora regija – Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama | 37 |
| 2013/C 356/08 | Mišljenje Odbora regija – Zelena infrastruktura – Jačanje prirodnoga kapitala Europe | 43 |
| 2013/C 356/09 | Mišljenje Odbora regija – Politika svemirske industrije EU-a | 49 |
| 2013/C 356/10 | Mišljenje Odbora regija – CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi | 55 |
| 2013/C 356/11 | Mišljenje Odbora regija – Paket mjera EU-a za socijalno ulaganje | 60 |
| 2013/C 356/12 | Mišljenje Odbora regija – Akcijski plan za poduzetništvo 2020. | 68 |
| 2013/C 356/13 | Mišljenje Odbora regija – Zelena knjiga o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva | 75 |
| 2013/C 356/14 | Mišljenje Odbora regija – Održivost ruralnih područja | 80 |
| 2013/C 356/15 | Mišljenje Odbora regija – Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate | 86 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013.

2013/C 356/01

Rezolucija Odbora regija – 19. konferencija ugovornih stranaka (COP 19) Okvirne konferencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) – napredak u provedbi međunarodnog programa o promjeni klime

1

MIŠLJENJA

Odbor regija

103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013.

2013/C 356/02

Mišljenje Odbora regija – Preporuke za bolju upotrebu financijskih sredstava

3

2013/C 356/03

Mišljenje Odbora regija – Urbano-ruralno partnerstvo i upravljanje

9

2013/C 356/04

Mišljenje Odbora regija – Nacrt proračuna EU-a za 2014. godinu: prijedlozi za početak programskog razdoblja 2014. – 2020.

15

2013/C 356/05

Mišljenje Odbora regija – Stajalište lokalnih i regionalnih vlasti o plinu i nafti iz škriljevca i gustih formacija (nekonvencionalni ugljikovodici)

23

2013/C 356/06

Mišljenje Odbora regija – Zelena knjiga o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu

30

2013/C 356/07

Mišljenje Odbora regija – Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama

37

2013/C 356/08

Mišljenje Odbora regija – Zelena infrastruktura – Jačanje prirodnoga kapitala Europe

43

2013/C 356/09

Mišljenje Odbora regija – Politika svemirske industrije EU-a

49

2013/C 356/10

Mišljenje Odbora regija – CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi

55

2013/C 356/11

Mišljenje Odbora regija – Paket mjera EU-a za socijalno ulaganje

60

2013/C 356/12

Mišljenje Odbora regija – Akcijski plan za poduzetništvo 2020.

68

2013/C 356/13

Mišljenje Odbora regija – Zelena knjiga o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva

75

2013/C 356/14

Mišljenje Odbora regija – Održivost ruralnih područja

80

2013/C 356/15

Mišljenje Odbora regija – Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate

86

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJA |
| | 103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013. |
| 2013/C 356/16 | Mišljenje Odbora regija – Četvrti željeznički paket | 92 |
| 2013/C 356/17 | Mišljenje Odbora regija – Smjernice za transeuropske telekomunikacijske mreže | 116 |
| 2013/C 356/18 | Mišljenje Odbora regija – Prijedlog direktive o pomorskom prostornom planiranju i integriranom upravljanju obalnim područjem | 124 |

III.   Pripremni akti

ODBOR REGIJA

103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013.

2013/C 356/16

Mišljenje Odbora regija – Četvrti željeznički paket

92

2013/C 356/17

Mišljenje Odbora regija – Smjernice za transeuropske telekomunikacijske mreže

116

2013/C 356/18

Mišljenje Odbora regija – Prijedlog direktive o pomorskom prostornom planiranju i integriranom upravljanju obalnim područjem

124

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013.

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/1

---

Rezolucija Odbora regija – 19. konferencija ugovornih stranaka (COP 19) Okvirne konferencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) – napredak u provedbi međunarodnog programa o promjeni klime

2013/C 356/01

ODBOR REGIJA

| 1. | izražava potpunu podršku zajedničkom stajalištu EU-a i poziva sve strane uključene u COP 19 da poduzmu potrebne korake za sklapanje međunarodnog pravno obvezujućeg sporazuma u vezi s klimatskim promjenama, čiji je cilj ograničavanje globalnog zatopljenja na najviše 2 Celzijeva stupnja, a koji je potrebno zaključiti do 2015. i provesti do 2020. godine; |
| --- | --- |

1.

izražava potpunu podršku zajedničkom stajalištu EU-a i poziva sve strane uključene u COP 19 da poduzmu potrebne korake za sklapanje međunarodnog pravno obvezujućeg sporazuma u vezi s klimatskim promjenama, čiji je cilj ograničavanje globalnog zatopljenja na najviše 2 Celzijeva stupnja, a koji je potrebno zaključiti do 2015. i provesti do 2020. godine;

| 2. | poziva pregovarače da uvide nužnost hitnosti i da se zauzmu za ambicioznije ciljeve u novome sporazumu; |
| --- | --- |

2.

poziva pregovarače da uvide nužnost hitnosti i da se zauzmu za ambicioznije ciljeve u novome sporazumu;

| 3. | inzistira da nacionalne vlade i EU mogu ispuniti svoje ciljeve jedino uz aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti koje su najizravnije pogođene utjecajem klimatskih promjena te su uvelike odgovorne za provedbu politika; stoga naglašava potrebu za prostorno raščlanjenim podacima o utjecaju klimatskih promjena i o strategijama za prilagodbu; |
| --- | --- |

3.

inzistira da nacionalne vlade i EU mogu ispuniti svoje ciljeve jedino uz aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti koje su najizravnije pogođene utjecajem klimatskih promjena te su uvelike odgovorne za provedbu politika; stoga naglašava potrebu za prostorno raščlanjenim podacima o utjecaju klimatskih promjena i o strategijama za prilagodbu;

| 4. | poziva na uključivanje mjera za borbu protiv klimatskih promjena u sve sektore i u proračun za sve razine vlasti te naglašava su da brojni sektori kojima je potrebna reforma, uključujući energiju, poljoprivredu, graditeljstvo, prostorno planiranje, otpad i transport u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti, |
| --- | --- |

4.

poziva na uključivanje mjera za borbu protiv klimatskih promjena u sve sektore i u proračun za sve razine vlasti te naglašava su da brojni sektori kojima je potrebna reforma, uključujući energiju, poljoprivredu, graditeljstvo, prostorno planiranje, otpad i transport u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti,

| 5. | stoga od međunarodnih vlasti i izaslanstva EU-a traži da lokalnim i regionalnim vlastima daju važnu ulogu kako u pregovaranju o klimatskim promjenama, tako i u postupcima provedbe, te da prepoznaju ulogu posrednika koje one u tim pregovorima mogu odigrati; |
| --- | --- |

5.

stoga od međunarodnih vlasti i izaslanstva EU-a traži da lokalnim i regionalnim vlastima daju važnu ulogu kako u pregovaranju o klimatskim promjenama, tako i u postupcima provedbe, te da prepoznaju ulogu posrednika koje one u tim pregovorima mogu odigrati;

| 6. | pozdravlja prijedlog glavnog tajnika UN-a za održavanje samita svjetskih državnih čelnika o klimi u rujnu 2014. i vjeruje da bi za učinkovitost toga samita bilo ključno sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlasti, |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prijedlog glavnog tajnika UN-a za održavanje samita svjetskih državnih čelnika o klimi u rujnu 2014. i vjeruje da bi za učinkovitost toga samita bilo ključno sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlasti,

| 7. | skreće pozornost na činjenicu da trenutna koncentracija ugljičnog dioksida u atmosferi prelazi kritični prag od 400 ppm te izražava veliku zabrinutost zbog takozvanog gigatonskog odstupanja mjera koje je još potrebno usvojiti kako bi se globalno zatopljenje zadržalo ispod 2 Celzijeva stupnja od mjera za čiju su se provedbu pregovarači dogovorili, |
| --- | --- |

7.

skreće pozornost na činjenicu da trenutna koncentracija ugljičnog dioksida u atmosferi prelazi kritični prag od 400 ppm te izražava veliku zabrinutost zbog takozvanog gigatonskog odstupanja mjera koje je još potrebno usvojiti kako bi se globalno zatopljenje zadržalo ispod 2 Celzijeva stupnja od mjera za čiju su se provedbu pregovarači dogovorili,

| 8. | prepoznaje nesigurnosti povezane s klimatskim modelima i provedbom mjera za smanjenje emisija te stoga poziva na oprezan pristup politici prilagodbe koja predviđa utjecaje kojima se temperatura podiže za više od 2 Celzijeva stupnja, |
| --- | --- |

8.

prepoznaje nesigurnosti povezane s klimatskim modelima i provedbom mjera za smanjenje emisija te stoga poziva na oprezan pristup politici prilagodbe koja predviđa utjecaje kojima se temperatura podiže za više od 2 Celzijeva stupnja,

| 9. | u potpunosti podržava stav da sporazum UN-a o klimatskim promjenama predviđen 2015. godine treba uključivati ne samo ublažavanje, već i prilagodbu, te naglašava važnost davanja jednakog stupnja prvenstva tim čimbenicima, |
| --- | --- |

9.

u potpunosti podržava stav da sporazum UN-a o klimatskim promjenama predviđen 2015. godine treba uključivati ne samo ublažavanje, već i prilagodbu, te naglašava važnost davanja jednakog stupnja prvenstva tim čimbenicima,

| 10. | poziva pregovarače da održe obećanje da će isplatiti 100 milijardi USD Zelenom klimatskom fondu i da provedu koncept gubitka i štete kao što je dogovoreno na Konferenciji ugovornih stranaka u Dohi 2012. godine, |
| --- | --- |

10.

poziva pregovarače da održe obećanje da će isplatiti 100 milijardi USD Zelenom klimatskom fondu i da provedu koncept gubitka i štete kao što je dogovoreno na Konferenciji ugovornih stranaka u Dohi 2012. godine,

| 11. | pozdravlja i potiče daljnji napredak na području šumarstva, osobito u vezi s metodološkim aspektima programa UN-a za smanjenje emisija nastalih krčenjem i uništavanjem šuma (REDD+) te također napominje da bi u skladu s time trebalo povećati mogućnosti financiranja na tome području, |
| --- | --- |

11.

pozdravlja i potiče daljnji napredak na području šumarstva, osobito u vezi s metodološkim aspektima programa UN-a za smanjenje emisija nastalih krčenjem i uništavanjem šuma (REDD+) te također napominje da bi u skladu s time trebalo povećati mogućnosti financiranja na tome području,

| 12. | naglašava ključnu ulogu sektora uporabe zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u ublažavanju utjecaja klimatskih promjena, ali inzistira na nužnosti uzimanja u obzir održivog razvoja ruralnih područja i sigurnosti opskrbe prehrambenim proizvodima, osobito u zemljama u razvoju, |
| --- | --- |

12.

naglašava ključnu ulogu sektora uporabe zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u ublažavanju utjecaja klimatskih promjena, ali inzistira na nužnosti uzimanja u obzir održivog razvoja ruralnih područja i sigurnosti opskrbe prehrambenim proizvodima, osobito u zemljama u razvoju,

| 13. | ponovno naglašava da je izgradnja otpornosti na klimatske promjene, osobito u najsiromašnijim i najugroženijim regijama svijeta te kod najugroženijih članova društva, ključna za pravičnost sporazuma, |
| --- | --- |

13.

ponovno naglašava da je izgradnja otpornosti na klimatske promjene, osobito u najsiromašnijim i najugroženijim regijama svijeta te kod najugroženijih članova društva, ključna za pravičnost sporazuma,

| 14. | zahtijeva da sva buduća smanjenja emisija i sve ostale mjere ublažavanja budu pravedno raspoređeni širom cijele međunarodne zajednice, uzimajući u obzir različitosti u mogućnostima i početnim položajima država i regija; |
| --- | --- |

14.

zahtijeva da sva buduća smanjenja emisija i sve ostale mjere ublažavanja budu pravedno raspoređeni širom cijele međunarodne zajednice, uzimajući u obzir različitosti u mogućnostima i početnim položajima država i regija;

| 15. | u tome kontekstu poziva na sveobuhvatnu strukturnu reformu Sustava za trgovanje emisijama stakleničkih plinova EU-a; |
| --- | --- |

15.

u tome kontekstu poziva na sveobuhvatnu strukturnu reformu Sustava za trgovanje emisijama stakleničkih plinova EU-a;

| 16. | skreće pozornost na hitnu potrebu da se, razmjenom iskustava i dobrih praksi te promicanjem istraživanja, inovacija i usklađivanja politika, potakne sinergija između aktivnosti prilagodbe i aktivnosti ublažavanja; |
| --- | --- |

16.

skreće pozornost na hitnu potrebu da se, razmjenom iskustava i dobrih praksi te promicanjem istraživanja, inovacija i usklađivanja politika, potakne sinergija između aktivnosti prilagodbe i aktivnosti ublažavanja;

| 17. | ističe da je EU pokazao da je moguće odvojiti emisije CO2 od rasta BDP-a, ponovno naglašava da EU mora nastaviti biti primjerom i provoditi ambiciozne i obvezujuće ciljeve kao što su ciljevi u vezi sa smanjenjem emisija CO2, obnovljivom energijom i energetskom učinkovitošću, |
| --- | --- |

17.

ističe da je EU pokazao da je moguće odvojiti emisije CO2 od rasta BDP-a, ponovno naglašava da EU mora nastaviti biti primjerom i provoditi ambiciozne i obvezujuće ciljeve kao što su ciljevi u vezi sa smanjenjem emisija CO2, obnovljivom energijom i energetskom učinkovitošću,

| 18. | ističe nastojanja gradova i regija u cijeloj Europi koji su usvojili lokalne ili regionalne strategije ili inicijative u vezi s klimom i energijom koje mogu doprinijeti ambicioznijim ciljevima na nacionalnoj razini, kao što su program Zelene prijestolnice Europe ili Sporazum gradonačelnika, čiji potpisnici se obvezuju na smanjenje emisije CO2 za više od 20 % do 2020. godine; |
| --- | --- |

18.

ističe nastojanja gradova i regija u cijeloj Europi koji su usvojili lokalne ili regionalne strategije ili inicijative u vezi s klimom i energijom koje mogu doprinijeti ambicioznijim ciljevima na nacionalnoj razini, kao što su program Zelene prijestolnice Europe ili Sporazum gradonačelnika, čiji potpisnici se obvezuju na smanjenje emisije CO2 za više od 20 % do 2020. godine;

| 19. | zahtijeva da se napori koje su poduzeli gradovi i regije priznaju i uključe u mehanizme praćenja koji se mogu mjeriti i provjeravati i o kojima se može izvještavati; |
| --- | --- |

19.

zahtijeva da se napori koje su poduzeli gradovi i regije priznaju i uključe u mehanizme praćenja koji se mogu mjeriti i provjeravati i o kojima se može izvještavati;

| 20. | poziva na veću razmjenu informacija širom svijeta i potvrđuje svoju predanost Memorandumu o razumijevanju koji je potpisao u okviru Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) s ciljem promicanja sinergija između raznih razina vlasti i poboljšanja provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu; u ovome kontekstu također ponovno naglašava svoju predanost Memorandumu o razumijevanju koji je potpisao s Konferencijom gradonačelnika iz SAD-a i budućem sporazumu s gradonačelnicima iz Kine; |
| --- | --- |

20.

poziva na veću razmjenu informacija širom svijeta i potvrđuje svoju predanost Memorandumu o razumijevanju koji je potpisao u okviru Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) s ciljem promicanja sinergija između raznih razina vlasti i poboljšanja provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu; u ovome kontekstu također ponovno naglašava svoju predanost Memorandumu o razumijevanju koji je potpisao s Konferencijom gradonačelnika iz SAD-a i budućem sporazumu s gradonačelnicima iz Kine;

| 21. | poziva da buduće strategije EU-a koriste potencijal multilateralne decentralizirane suradnje s trećim zemljama i skreće pozornost na specifične instrumente koje je razvio za poboljšanje takve suradnje; |
| --- | --- |

21.

poziva da buduće strategije EU-a koriste potencijal multilateralne decentralizirane suradnje s trećim zemljama i skreće pozornost na specifične instrumente koje je razvio za poboljšanje takve suradnje;

| 22. | želi da se u raznim financijskim instrumentima EU-a, između ostalih u europskoj razvojnoj politici, u potpunosti u obzir uzmu „klimatski” kriteriji; |
| --- | --- |

22.

želi da se u raznim financijskim instrumentima EU-a, između ostalih u europskoj razvojnoj politici, u potpunosti u obzir uzmu „klimatski” kriteriji;

| 23. | skreće pozornost na činjenicu da su sporazumom iz Cancuna podnacionalne vlade i lokalne vlasti zadobile veće priznanje te ponovno poziva na zauzimanje pristupa višerazinskog upravljanja u globalnoj politici zaštite okoliša; stoga poziva na jasnu predanost strana uključenih u UNFCCC da uključe i podrže podnacionalne vlade i lokalne vlasti u provedbu odluka UNFCCC-a, u skladu s primjerom Odluke X/22 Konvencije o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

23.

skreće pozornost na činjenicu da su sporazumom iz Cancuna podnacionalne vlade i lokalne vlasti zadobile veće priznanje te ponovno poziva na zauzimanje pristupa višerazinskog upravljanja u globalnoj politici zaštite okoliša; stoga poziva na jasnu predanost strana uključenih u UNFCCC da uključe i podrže podnacionalne vlade i lokalne vlasti u provedbu odluka UNFCCC-a, u skladu s primjerom Odluke X/22 Konvencije o biološkoj raznolikosti;

| 24. | nalaže predsjedniku Odbora regija da ovu rezoluciju dostavi predsjedniku Europskog parlamenta, predsjedniku Europskog vijeća, predsjedniku Europske komisije, litavskom predsjedništvu EU-a i tajništvu UNFCCC-a. |
| --- | --- |

24.

nalaže predsjedniku Odbora regija da ovu rezoluciju dostavi predsjedniku Europskog parlamenta, predsjedniku Europskog vijeća, predsjedniku Europske komisije, litavskom predsjedništvu EU-a i tajništvu UNFCCC-a.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013.

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/3

---

Mišljenje Odbora regija – Preporuke za bolju upotrebu financijskih sredstava

2013/C 356/02

ODBOR REGIJA

| — | naglašava važnost lokalnih i regionalnih proračuna u javnoj potrošnji Europske unije. S tim u vezi, ističe da se financiranje kohezijske politike treba smatrati ulaganjem, a ne samo javnom potrošnjom; |
| --- | --- |

—

naglašava važnost lokalnih i regionalnih proračuna u javnoj potrošnji Europske unije. S tim u vezi, ističe da se financiranje kohezijske politike treba smatrati ulaganjem, a ne samo javnom potrošnjom;

| — | smatra da nije dovoljno samo povećati učinkovitost i djelotvornost raspoređivanja resursa kako bi se osigurala bolja upotreba financijskih sredstava; u obzir je potrebno uzeti i teritorijalne razlike i prepreke koje mogu ometati rast u određenim regijama, analizirati njihov učinak na potrošnju i tražiti načine smanjenja učinka na kohezijsku politiku; |
| --- | --- |

—

smatra da nije dovoljno samo povećati učinkovitost i djelotvornost raspoređivanja resursa kako bi se osigurala bolja upotreba financijskih sredstava; u obzir je potrebno uzeti i teritorijalne razlike i prepreke koje mogu ometati rast u određenim regijama, analizirati njihov učinak na potrošnju i tražiti načine smanjenja učinka na kohezijsku politiku;

| — | naglašava da su višerazinsko upravljanje i suradnja među različitim razinama vlasti ključni za bolju primjenu sredstava u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

—

naglašava da su višerazinsko upravljanje i suradnja među različitim razinama vlasti ključni za bolju primjenu sredstava u postizanju ciljeva strategije Europa 2020.

| — | ponavlja da bi prethodne uvjetovanosti valjalo ograničiti na područja izravno povezana s provedbom kohezijske politike te da je važno izbjegavati opterećivanje kohezijske politike odgovornostima koje nisu njezina briga i koje tek povećavaju birokraciju; |
| --- | --- |

—

ponavlja da bi prethodne uvjetovanosti valjalo ograničiti na područja izravno povezana s provedbom kohezijske politike te da je važno izbjegavati opterećivanje kohezijske politike odgovornostima koje nisu njezina briga i koje tek povećavaju birokraciju;

| — | ponavlja da se, u skladu sa stavom Europskog parlamenta, čvrsto suprotstavlja makroekonomskoj uvjetovanosti. |
| --- | --- |

—

ponavlja da se, u skladu sa stavom Europskog parlamenta, čvrsto suprotstavlja makroekonomskoj uvjetovanosti.

| — | izražava žaljenje što Vijeće insistira na pričuvi za postignute rezultate i umjesto toga ponavlja svoj prijedlog da se uspostavi pričuva za prilagodljivost koja bi se financirala automatskim oslobađanjem sredstava; |
| --- | --- |

—

izražava žaljenje što Vijeće insistira na pričuvi za postignute rezultate i umjesto toga ponavlja svoj prijedlog da se uspostavi pričuva za prilagodljivost koja bi se financirala automatskim oslobađanjem sredstava;

| — | predlaže sljedeće mehanizme koji bi mogli pojednostavniti upravljanje: standardizaciju postupaka i dokumenata, upotrebu zajedničkih IT-alata i učinkovito uspostavljanje sustava za pružanje svih usluga na jednom mjestu, čime bi se unutar iste administracije izbjegle međuresorne formalnosti. |
| --- | --- |

—

predlaže sljedeće mehanizme koji bi mogli pojednostavniti upravljanje: standardizaciju postupaka i dokumenata, upotrebu zajedničkih IT-alata i učinkovito uspostavljanje sustava za pružanje svih usluga na jednom mjestu, čime bi se unutar iste administracije izbjegle međuresorne formalnosti.

| Izvjestitelj | Izvjestitelj: Alberto NUÑEZ FEIJÓO (ES/EPP), Predsjednik Autonomne zajednice Galicije |
| --- | --- |

Izvjestitelj

Izvjestitelj: Alberto NUÑEZ FEIJÓO (ES/EPP), Predsjednik Autonomne zajednice Galicije

Referentni dokument

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Uloga kohezijske politike te lokalnih i regionalnih proračuna

| 1. | naglašava važnu ulogu koju je kohezijska politika dosad imala u procesu zbližavanja regija Europske unije te ističe ulogu koju će imati i ubuduće kao osnova za otvaranje radnih mjesta, poticanje gospodarskog rasta i promicanje socijalne i teritorijalne kohezije, čime pomaže u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Strukturni fondovi čine više od 60 % svih javnih ulaganja u šest država članica te između 30 % i 60 % javnih ulaganja u sedam država članica; |
| --- | --- |

1.

naglašava važnu ulogu koju je kohezijska politika dosad imala u procesu zbližavanja regija Europske unije te ističe ulogu koju će imati i ubuduće kao osnova za otvaranje radnih mjesta, poticanje gospodarskog rasta i promicanje socijalne i teritorijalne kohezije, čime pomaže u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Strukturni fondovi čine više od 60 % svih javnih ulaganja u šest država članica te između 30 % i 60 % javnih ulaganja u sedam država članica;

| 2. | naglašava važnost lokalnih i regionalnih proračuna u javnoj potrošnji Europske unije, koji su 2011. iznosili 16,7 % BDP-a i predstavljali 34 % ukupne javne potrošnje u Europskoj uniji. Pritom je najveći dio tih proračuna činilo izravno ulaganje, što je ključni čimbenik brzog gospodarskog oporavka. S tim u vezi, EGSO ističe da se financiranje kohezijske politike treba smatrati ulaganjem, a ne samo javnom potrošnjom; |
| --- | --- |

2.

naglašava važnost lokalnih i regionalnih proračuna u javnoj potrošnji Europske unije, koji su 2011. iznosili 16,7 % BDP-a i predstavljali 34 % ukupne javne potrošnje u Europskoj uniji. Pritom je najveći dio tih proračuna činilo izravno ulaganje, što je ključni čimbenik brzog gospodarskog oporavka. S tim u vezi, EGSO ističe da se financiranje kohezijske politike treba smatrati ulaganjem, a ne samo javnom potrošnjom;

Opći čimbenici koji mogu doprinijeti boljoj upotrebi financijskih sredstava

| 3. | smatra da nije dovoljno samo povećati učinkovitost i djelotvornost raspoređivanja resursa kako bi se osigurala bolja potrošnja; u obzir je potrebno uzeti i teritorijalne razlike i prepreke koje mogu ometati rast u određenim regijama, analizirati njihov učinak na potrošnju i tražiti načine smanjenja učinka na kohezijsku politiku; |
| --- | --- |

3.

smatra da nije dovoljno samo povećati učinkovitost i djelotvornost raspoređivanja resursa kako bi se osigurala bolja potrošnja; u obzir je potrebno uzeti i teritorijalne razlike i prepreke koje mogu ometati rast u određenim regijama, analizirati njihov učinak na potrošnju i tražiti načine smanjenja učinka na kohezijsku politiku;

| 4. | preporučuje da se sredstva dobivena europskim financiranjem usmjere na područja od najveće strateške važnosti u svakoj regiji, posebice ona koja se temelje na znanju, obrazovanju, istraživanju i inovacijama i koja imaju učinak poluge na ostatak gospodarstva u regijama; |
| --- | --- |

4.

preporučuje da se sredstva dobivena europskim financiranjem usmjere na područja od najveće strateške važnosti u svakoj regiji, posebice ona koja se temelje na znanju, obrazovanju, istraživanju i inovacijama i koja imaju učinak poluge na ostatak gospodarstva u regijama;

| 5. | vjeruje da su javna ulaganja odgovornost svih razina vlade i pozdravlja nacrt preporuke o temeljnim načelima učinkovitog javnog ulaganja koju predlaže OECD (1); poziva da se ta načela usvoje na razini EU-a i predlaže redovito praćenje njihove provedbe u kontekstu OR-ove tablice postignuća višerazinskog upravljanja (Multilevel Governance Scoreboard). |
| --- | --- |

5.

vjeruje da su javna ulaganja odgovornost svih razina vlade i pozdravlja nacrt preporuke o temeljnim načelima učinkovitog javnog ulaganja koju predlaže OECD (1); poziva da se ta načela usvoje na razini EU-a i predlaže redovito praćenje njihove provedbe u kontekstu OR-ove tablice postignuća višerazinskog upravljanja (Multilevel Governance Scoreboard).

Usklađivanje upotrebe financijskih sredstava

| 6. | smatra pozitivnim objedinjeni pristup Zajedničkog strateškog okvira za novo programsko razdoblje koji ujedinjuje sve resurse dodijeljene u regionalne svrhe, ali istovremeno naglašava problem koordinacije aktivnosti s obzirom na to da se tematski ciljevi navedeni u prijedlogu Uredbe o zajedničkim odredbama razlikuju od šest prioriteta utvrđenih za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). |
| --- | --- |

6.

smatra pozitivnim objedinjeni pristup Zajedničkog strateškog okvira za novo programsko razdoblje koji ujedinjuje sve resurse dodijeljene u regionalne svrhe, ali istovremeno naglašava problem koordinacije aktivnosti s obzirom na to da se tematski ciljevi navedeni u prijedlogu Uredbe o zajedničkim odredbama razlikuju od šest prioriteta utvrđenih za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).

| 7. | ponavlja povezanost između kohezijske politike i strategije Europa 2020. te naglašava da globalni ciljevi jačanja konkurentnosti i zapošljavanja (održivi rast, zapošljavanje i socijalna skrb) ostaju potpuno valjani. Imajući to u vidu, poticaj koji kohezijska politika daje istraživanju, razvoju i inovacijama (I+R+i) te znanju, od ključne je važnosti jer je omogućilo razvijanje inovativnih projekata i istovremeno povećalo dodanu vrijednost Zajednice i naglasilo važnost usklađivanja programa kohezijske politike i instrumenata financiranja s politikama inovacija i istraživanja; |
| --- | --- |

7.

ponavlja povezanost između kohezijske politike i strategije Europa 2020. te naglašava da globalni ciljevi jačanja konkurentnosti i zapošljavanja (održivi rast, zapošljavanje i socijalna skrb) ostaju potpuno valjani. Imajući to u vidu, poticaj koji kohezijska politika daje istraživanju, razvoju i inovacijama (I+R+i) te znanju, od ključne je važnosti jer je omogućilo razvijanje inovativnih projekata i istovremeno povećalo dodanu vrijednost Zajednice i naglasilo važnost usklađivanja programa kohezijske politike i instrumenata financiranja s politikama inovacija i istraživanja;

| 8. | naglašava važnost praćenja rezultata dobivenih primjenom kohezijske politike kako bi se izmjerio njezin učinak. Svaku aktivnost trebalo bi moći kvantificirati i analizirati prema rezultatima kako bi se procijenio njezin doprinos regionalnom i lokalnom razvoju. Nadalje, pristup temeljen na ciljevima umjesto na kriterijima prihvatljivosti za financiranje regijama omogućuje da bolje izaberu instrumente i mjere te ih prilagode vlastitim potrebama; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost praćenja rezultata dobivenih primjenom kohezijske politike kako bi se izmjerio njezin učinak. Svaku aktivnost trebalo bi moći kvantificirati i analizirati prema rezultatima kako bi se procijenio njezin doprinos regionalnom i lokalnom razvoju. Nadalje, pristup temeljen na ciljevima umjesto na kriterijima prihvatljivosti za financiranje regijama omogućuje da bolje izaberu instrumente i mjere te ih prilagode vlastitim potrebama;

Upravljanje i decentralizacija

| 9. | naglašava da su višerazinsko upravljanje i suradnja među različitim razinama vlasti ključni za bolju primjenu sredstava za postizanje ciljeva strategije Europa 2020. U vezi s time, pozdravlja činjenicu da će Zajednički strateški okvir u svoja horizontalna načela uključiti načelo višerazinskog upravljanja i partnerstva te se obvezuje da će dati primjedbe na Komisijin nacrt prijedloga Europskog kodeksa ponašanja u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se potaklo aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti, gospodarskih i socijalnih partnera te tijela koja predstavljaju civilno društvo u svim fazama programskog ciklusa; |
| --- | --- |

9.

naglašava da su višerazinsko upravljanje i suradnja među različitim razinama vlasti ključni za bolju primjenu sredstava za postizanje ciljeva strategije Europa 2020. U vezi s time, pozdravlja činjenicu da će Zajednički strateški okvir u svoja horizontalna načela uključiti načelo višerazinskog upravljanja i partnerstva te se obvezuje da će dati primjedbe na Komisijin nacrt prijedloga Europskog kodeksa ponašanja u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se potaklo aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti, gospodarskih i socijalnih partnera te tijela koja predstavljaju civilno društvo u svim fazama programskog ciklusa;

| 10. | ističe da je veća decentralizacija planiranja i provedbe puno učinkovitija kako u pogledu troškova, tako i u pogledu kvalitete usluga, zato što je bliža građanima. Ona predstavlja značajnu prednost u utvrđivanju potreba i potražnje te kreiranju politika čija je svrha potaknuti održiv i konkurentan rast uz istovremeno jačanje autonomije i lokalne demokracije; |
| --- | --- |

10.

ističe da je veća decentralizacija planiranja i provedbe puno učinkovitija kako u pogledu troškova, tako i u pogledu kvalitete usluga, zato što je bliža građanima. Ona predstavlja značajnu prednost u utvrđivanju potreba i potražnje te kreiranju politika čija je svrha potaknuti održiv i konkurentan rast uz istovremeno jačanje autonomije i lokalne demokracije;

| 11. | smatra da decentralizacija putem regionalnih i lokalnih institucija ima ključnu ulogu u smanjenju postojećih gospodarskih i socijalnih nejednakosti među europskim regijama, čime pomaže ublažiti negativan učinak ruralnog egzodusa iz siromašnijih regija u velika urbana središta, kao i iseljavanje koje u nekim državama članicama oslabljuje tržište rada; ističe da su unaprijed izrađeni dugoročni i godišnji planovi i osmišljavanje ulaganja u regije temelj ciljanijih i učinkovitijih ulaganja. Pristup „od baze prema vrhu” ključan je za bolje planiranje državnih investicijskih programa i nacionalnih razvojnih planova; |
| --- | --- |

11.

smatra da decentralizacija putem regionalnih i lokalnih institucija ima ključnu ulogu u smanjenju postojećih gospodarskih i socijalnih nejednakosti među europskim regijama, čime pomaže ublažiti negativan učinak ruralnog egzodusa iz siromašnijih regija u velika urbana središta, kao i iseljavanje koje u nekim državama članicama oslabljuje tržište rada; ističe da su unaprijed izrađeni dugoročni i godišnji planovi i osmišljavanje ulaganja u regije temelj ciljanijih i učinkovitijih ulaganja. Pristup „od baze prema vrhu” ključan je za bolje planiranje državnih investicijskih programa i nacionalnih razvojnih planova;

| 12. | ističe da dodana vrijednost potrošnje u Europskoj uniji ovisi o specifičnim preprekama u svakoj regiji te da je zbog toga nemoguće osmisliti zajedničku strategiju za sve regije, što zauzvrat zahtijeva određeni stupanj prilagodljivosti zakonodavnog okvira za to programsko razdoblje; |
| --- | --- |

12.

ističe da dodana vrijednost potrošnje u Europskoj uniji ovisi o specifičnim preprekama u svakoj regiji te da je zbog toga nemoguće osmisliti zajedničku strategiju za sve regije, što zauzvrat zahtijeva određeni stupanj prilagodljivosti zakonodavnog okvira za to programsko razdoblje;

| 13. | smatra da je za ostvarenje željenih ciljeva, neovisno o razlikama među regijama, sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti nužno za provedbu fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine, od osmišljavanja okvirnih pravila do provedbe mjera; |
| --- | --- |

13.

smatra da je za ostvarenje željenih ciljeva, neovisno o razlikama među regijama, sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti nužno za provedbu fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine, od osmišljavanja okvirnih pravila do provedbe mjera;

| 14. | preporučuje decentralizaciju rukovodstva na regionalnoj i lokalnoj razini, što će povećati usklađenost i komplementarnost među fondovima i osigurati pristup „od dna prema vrhu” temeljen na potrebama i značajkama svakog teritorija. Tom će se decentralizacijom lokalnim i regionalnim vlastima kojima je povjerena provedba dodijeliti odgovornosti koje ima svako tijelo zaduženo za operativne programe; |
| --- | --- |

14.

preporučuje decentralizaciju rukovodstva na regionalnoj i lokalnoj razini, što će povećati usklađenost i komplementarnost među fondovima i osigurati pristup „od dna prema vrhu” temeljen na potrebama i značajkama svakog teritorija. Tom će se decentralizacijom lokalnim i regionalnim vlastima kojima je povjerena provedba dodijeliti odgovornosti koje ima svako tijelo zaduženo za operativne programe;

Primjena načela supsidijarnosti

| 15. | naglašava da je Ugovor iz Lisabona ojačao načelo supsidijarnosti i ponovno naglašava da valja zadržati pristup kohezijske politike temeljen na supsidijarnosti i dodatno ga razviti kako bi se ojačala uloga lokalnih i regionalnih vlasti u svim fazama životnog ciklusa strukturnih mjera; |
| --- | --- |

15.

naglašava da je Ugovor iz Lisabona ojačao načelo supsidijarnosti i ponovno naglašava da valja zadržati pristup kohezijske politike temeljen na supsidijarnosti i dodatno ga razviti kako bi se ojačala uloga lokalnih i regionalnih vlasti u svim fazama životnog ciklusa strukturnih mjera;

| 16. | zagovara upotrebu načela supsidijarnosti u spoju s načelom proporcionalnosti, i to ne samo u interesu veće učinkovitosti: primjerice, treba zadržati trenutačni decentralizirani sustav za kreiranje operativnih programa ili ga čak ojačati kako bi se potaknula autonomija regionalnih i lokalnih vlasti u praktičnoj provedbi Kohezijske politike EU-a; to će rezultirati planiranjem koje je bolje prilagođeno potrebama i prioritetima svake regije; |
| --- | --- |

16.

zagovara upotrebu načela supsidijarnosti u spoju s načelom proporcionalnosti, i to ne samo u interesu veće učinkovitosti: primjerice, treba zadržati trenutačni decentralizirani sustav za kreiranje operativnih programa ili ga čak ojačati kako bi se potaknula autonomija regionalnih i lokalnih vlasti u praktičnoj provedbi Kohezijske politike EU-a; to će rezultirati planiranjem koje je bolje prilagođeno potrebama i prioritetima svake regije;

| 17. | smatra da bi regionalne i lokalne vlasti trebale imati maksimalnu razinu ovlasti u programima i aktivnostima koje se provode u svakoj regiji kako bi se osigurao istinski objedinjen i lokaliziran pristup. Regije su najpogodniji partneri onima koji su odgovorni za fondove na razini EU-a te mogu međusobno povezati europske, nacionalne, regionalne i lokalne inicijative; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi regionalne i lokalne vlasti trebale imati maksimalnu razinu ovlasti u programima i aktivnostima koje se provode u svakoj regiji kako bi se osigurao istinski objedinjen i lokaliziran pristup. Regije su najpogodniji partneri onima koji su odgovorni za fondove na razini EU-a te mogu međusobno povezati europske, nacionalne, regionalne i lokalne inicijative;

Uvjetovanost i kohezijska politika

| 18. | ponavlja da bi prethodne uvjetovanosti valjalo ograničiti na područja izravno povezana s provedbom kohezijske politike te da je važno izbjegavati opterećivanje kohezijske politike odgovornostima koje nisu njezina briga i koje tek povećavaju birokraciju; |
| --- | --- |

18.

ponavlja da bi prethodne uvjetovanosti valjalo ograničiti na područja izravno povezana s provedbom kohezijske politike te da je važno izbjegavati opterećivanje kohezijske politike odgovornostima koje nisu njezina briga i koje tek povećavaju birokraciju;

| 19. | prisjeća se OR-ovog stava o nacrtu Opće uredbe za programsko razdoblje kohezijske politike 2014. – 2020. u kojem je naglasio da regije i lokalne vlasti u većini slučajeva nisu odgovorne za postizanje ciljeva gospodarskog upravljanja, što znači da bi primjena makroekonomske uvjetovanosti na nacionalnoj razini kohezijsku politiku učinila manje poštenom i istovremeno prouzročila nesigurnost u pogledu financiranja novih projekata u budućnosti; |
| --- | --- |

19.

prisjeća se OR-ovog stava o nacrtu Opće uredbe za programsko razdoblje kohezijske politike 2014. – 2020. u kojem je naglasio da regije i lokalne vlasti u većini slučajeva nisu odgovorne za postizanje ciljeva gospodarskog upravljanja, što znači da bi primjena makroekonomske uvjetovanosti na nacionalnoj razini kohezijsku politiku učinila manje poštenom i istovremeno prouzročila nesigurnost u pogledu financiranja novih projekata u budućnosti;

| 20. | Ponavlja da se, u skladu sa stavom Europskog parlamenta, čvrsto suprotstavlja makroekonomskoj uvjetovanosti. |
| --- | --- |

20.

Ponavlja da se, u skladu sa stavom Europskog parlamenta, čvrsto suprotstavlja makroekonomskoj uvjetovanosti.

Mehanizmi nadzora

| 21. | poziva na diferencirani pristup upotrebi kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja rezultata koji bi trebali biti relevantni i primjereno odabrani te usmjereni na rezultat projekata i dugoročnu korist, a ne na teoretske pretpostavke, u pokušaju da se na europskoj razini ujednače kriteriji za ocjenjivanje rezultata aktivnosti fondova; |
| --- | --- |

21.

poziva na diferencirani pristup upotrebi kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja rezultata koji bi trebali biti relevantni i primjereno odabrani te usmjereni na rezultat projekata i dugoročnu korist, a ne na teoretske pretpostavke, u pokušaju da se na europskoj razini ujednače kriteriji za ocjenjivanje rezultata aktivnosti fondova;

| 22. | izričito podržava kulturu ocjenjivanja koja omogućuje kontinuirano poboljšanje kvalitete strategija i postupaka, preporučuje poticanje razmjene iskustava i najboljih praksi među nacionalnim i regionalnim vlastima diljem Europe. Da bi se postigao ovaj cilj, predlaže osnivanje integrirane baze podataka kako bi se prikupile najbolje prakse i tehnologije koje je financirao bilo koji od fondova u sklopu Zajedničkog strateškog okvira; |
| --- | --- |

22.

izričito podržava kulturu ocjenjivanja koja omogućuje kontinuirano poboljšanje kvalitete strategija i postupaka, preporučuje poticanje razmjene iskustava i najboljih praksi među nacionalnim i regionalnim vlastima diljem Europe. Da bi se postigao ovaj cilj, predlaže osnivanje integrirane baze podataka kako bi se prikupile najbolje prakse i tehnologije koje je financirao bilo koji od fondova u sklopu Zajedničkog strateškog okvira;

Pričuve

| 23. | izražava žaljenje što Vijeće insistira na pričuvi za postignute rezultate i, umjesto toga, ponavlja svoj prijedlog da se uspostavi pričuva za prilagodljivost koja bi se financirala automatskim opozivom sredstava kako bi oni koji su odgovorni za politiku mogli usmjeriti srednjoročnu strategiju i time potaći realizaciju troškova inicijalno dodijeljenih svakom pojedinačnom operativnom programu; |
| --- | --- |

23.

izražava žaljenje što Vijeće insistira na pričuvi za postignute rezultate i, umjesto toga, ponavlja svoj prijedlog da se uspostavi pričuva za prilagodljivost koja bi se financirala automatskim opozivom sredstava kako bi oni koji su odgovorni za politiku mogli usmjeriti srednjoročnu strategiju i time potaći realizaciju troškova inicijalno dodijeljenih svakom pojedinačnom operativnom programu;

Integrirano teritorijalno ulaganje

| 24. | smatra da bi mogućnost upotrebe integriranih teritorijalnih ulaganja za osmišljavanje i primjenu strategija, čime se omogućava provedba međusektorskih mjera koje se financiraju iz jedne ili više prioritetnih politika ili programa, pomogla povećati stvarni utjecaj odabranih projekata na području na kojem se izvode, što bi povećalo dodanu vrijednost financiranja i povećalo učinkovitost upotrebe financijskih sredstava; |
| --- | --- |

24.

smatra da bi mogućnost upotrebe integriranih teritorijalnih ulaganja za osmišljavanje i primjenu strategija, čime se omogućava provedba međusektorskih mjera koje se financiraju iz jedne ili više prioritetnih politika ili programa, pomogla povećati stvarni utjecaj odabranih projekata na području na kojem se izvode, što bi povećalo dodanu vrijednost financiranja i povećalo učinkovitost upotrebe financijskih sredstava;

Upravljanje programima

| 25. | odobrava ideju povezivanja financijskih instrumenata i subvencija kao komplementarnih instrumenata koji doprinose ujednačenom regionalnom razvitku i pametnom rastu. Njihova povezana upotreba, provedena na primjeren način, trebala bi biti osnovna značajka investicijskih politika za razdoblje 2014. – 2020. S tim je u vezi Centar za europske političke studije (CEPS) u izvješću za Europski parlament zauzeo stav da inovativni financijski instrumenti ne bi trebali biti zamjena za pomoć te da su prikladni samo za financijski profitabilne projekte; |
| --- | --- |

25.

odobrava ideju povezivanja financijskih instrumenata i subvencija kao komplementarnih instrumenata koji doprinose ujednačenom regionalnom razvitku i pametnom rastu. Njihova povezana upotreba, provedena na primjeren način, trebala bi biti osnovna značajka investicijskih politika za razdoblje 2014. – 2020. S tim je u vezi Centar za europske političke studije (CEPS) u izvješću za Europski parlament zauzeo stav da inovativni financijski instrumenti ne bi trebali biti zamjena za pomoć te da su prikladni samo za financijski profitabilne projekte;

| 26. | smatra da promjene do kojih dolazi tijekom provedbe višegodišnjih financijskih okvira mogu utjecati na početne ciljeve i prioritete. S obzirom da nije poželjno često mijenjati plan, potrebna je veća fleksibilnost u preraspodjeli dijela sredstava unutar programa. Takva bi preraspodjela u svakom slučaju morala biti u skladu s početnim ciljevima i u opsegu koji ne bi značajno utjecao na postizanje tih ciljeva, a istovremeno bi trebala omogućiti prilagođavanje tih ciljeva novoj situaciji u regiji; |
| --- | --- |

26.

smatra da promjene do kojih dolazi tijekom provedbe višegodišnjih financijskih okvira mogu utjecati na početne ciljeve i prioritete. S obzirom da nije poželjno često mijenjati plan, potrebna je veća fleksibilnost u preraspodjeli dijela sredstava unutar programa. Takva bi preraspodjela u svakom slučaju morala biti u skladu s početnim ciljevima i u opsegu koji ne bi značajno utjecao na postizanje tih ciljeva, a istovremeno bi trebala omogućiti prilagođavanje tih ciljeva novoj situaciji u regiji;

Pojednostavljivanje

| 27. | smatra da, unatoč tome što su uvjeti provedbe i odredbe o financijskoj kontroli pooštreni, pojednostavljivanja najavljena u razdoblju 2007. – 2013. nisu ostvarena; upravo suprotno, došlo je do nesrazmjernih troškova. Odbor stoga ponavlja da je potrebno stvarno pojednostaviti administrativno opterećenje i više napora uložiti u upravljanje programom. To bi pojednostavljivanje trebalo sezati od Komisije do potencijalnih korisnika i biti u skladu s nužnim praćenjem i nadzorom aktivnosti i s jamstvima korisnicima; |
| --- | --- |

27.

smatra da, unatoč tome što su uvjeti provedbe i odredbe o financijskoj kontroli pooštreni, pojednostavljivanja najavljena u razdoblju 2007. – 2013. nisu ostvarena; upravo suprotno, došlo je do nesrazmjernih troškova. Odbor stoga ponavlja da je potrebno stvarno pojednostaviti administrativno opterećenje i više napora uložiti u upravljanje programom. To bi pojednostavljivanje trebalo sezati od Komisije do potencijalnih korisnika i biti u skladu s nužnim praćenjem i nadzorom aktivnosti i s jamstvima korisnicima;

| 28. | uvjeren je da sve mjere pojednostavljivanja usvojene na razini EU-a neće značajno utjecati na upravljanje programom ako ih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini ne budu pratile istinske mjere pojednostavljivanja, u skladu s ovlastima svake razine vlasti; |
| --- | --- |

28.

uvjeren je da sve mjere pojednostavljivanja usvojene na razini EU-a neće značajno utjecati na upravljanje programom ako ih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini ne budu pratile istinske mjere pojednostavljivanja, u skladu s ovlastima svake razine vlasti;

| 29. | predlaže sljedeće mehanizme koji bi mogli pojednostavniti upravljanje: standardizaciju postupaka i dokumenata, upotrebu zajedničkih IT alata i učinkovito uspostavljanje sustava za pružanje svih usluga na jednom mjestu, čime bi se unutar iste administracije izbjegle međuresorne formalnosti; |
| --- | --- |

29.

predlaže sljedeće mehanizme koji bi mogli pojednostavniti upravljanje: standardizaciju postupaka i dokumenata, upotrebu zajedničkih IT alata i učinkovito uspostavljanje sustava za pružanje svih usluga na jednom mjestu, čime bi se unutar iste administracije izbjegle međuresorne formalnosti;

| 30. | preporučuje širu upotrebu e-uprave koja može imati ključnu ulogu u upotrebi sredstava i odnosima između korisnika, stvarnih promotora stvaranja bogatstva te tijela vlasti i voditelja različitih aktivnosti; |
| --- | --- |

30.

preporučuje širu upotrebu e-uprave koja može imati ključnu ulogu u upotrebi sredstava i odnosima između korisnika, stvarnih promotora stvaranja bogatstva te tijela vlasti i voditelja različitih aktivnosti;

| 31. | preporučuje alternativni pristup standardnih troškova kao modela odobravanja i opravdavanja upotrebe financijskih sredstava, što bi smanjilo administrativnu opterećenost, a ne bi negativno utjecalo na ciljeve aktivnosti; |
| --- | --- |

31.

preporučuje alternativni pristup standardnih troškova kao modela odobravanja i opravdavanja upotrebe financijskih sredstava, što bi smanjilo administrativnu opterećenost, a ne bi negativno utjecalo na ciljeve aktivnosti;

| 32. | ponavlja mogućnost smanjenja ostalih birokratskih formalnosti pomoću pojednostavljenih izvješća i kontrola za provjeru napretka, provjera pouzdanosti postupaka praćenja i nadzora te revizije programa; |
| --- | --- |

32.

ponavlja mogućnost smanjenja ostalih birokratskih formalnosti pomoću pojednostavljenih izvješća i kontrola za provjeru napretka, provjera pouzdanosti postupaka praćenja i nadzora te revizije programa;

| 33. | naglašava korisnost programa koji se financiraju iz jednog fonda i koji su, u usporedbi s integriranim programima, omogućili pojednostavljenje postupaka odobrenja i revizije te ističe prednosti operativnih programa koji se financiraju iz više fondova. Oni omogućuju maksimiziranje pozitivnog učinka podrške EU-a u regijama time što na cjelovit način iskorištavaju mogućnosti koje su stvorili različiti razvojni instrumenti; |
| --- | --- |

33.

naglašava korisnost programa koji se financiraju iz jednog fonda i koji su, u usporedbi s integriranim programima, omogućili pojednostavljenje postupaka odobrenja i revizije te ističe prednosti operativnih programa koji se financiraju iz više fondova. Oni omogućuju maksimiziranje pozitivnog učinka podrške EU-a u regijama time što na cjelovit način iskorištavaju mogućnosti koje su stvorili različiti razvojni instrumenti;

| 34. | naglašava da je provedba pravila Zajednice u nacionalnom zakonodavstvu potencijalno žarište sukoba oko upravljanja fondovima. Stoga poziva nadležna tijela da budu što preciznija prilikom sastavljanja pravila, posebice onih s horizontalnim učinkom na programe, kao što su pravila o ugovorima ili subvencijama; |
| --- | --- |

34.

naglašava da je provedba pravila Zajednice u nacionalnom zakonodavstvu potencijalno žarište sukoba oko upravljanja fondovima. Stoga poziva nadležna tijela da budu što preciznija prilikom sastavljanja pravila, posebice onih s horizontalnim učinkom na programe, kao što su pravila o ugovorima ili subvencijama;

| 35. | smatra da je, zbog bliske povezanosti kohezijske politike i Europskih pravila o državnim potporama i uslugama od općeg gospodarskog interesa, nužno, u kontekstu svake reforme, obratiti posebnu pažnju na kompatibilnost između mehanizama financiranja i izbjeći nametanje dodatnih administrativnih opterećenja vezanih uz upravljanje programima. |
| --- | --- |

35.

smatra da je, zbog bliske povezanosti kohezijske politike i Europskih pravila o državnim potporama i uslugama od općeg gospodarskog interesa, nužno, u kontekstu svake reforme, obratiti posebnu pažnju na kompatibilnost između mehanizama financiranja i izbjeći nametanje dodatnih administrativnih opterećenja vezanih uz upravljanje programima.

| 36. | ponavlja potrebu za jasnim okvirom za primjenu pravila o državnoj pomoći na financijske instrumente i javno-privatna partnerstva, čime će se izbjeći dupliciranje ili kašnjenje pri provedbi projekata; |
| --- | --- |

36.

ponavlja potrebu za jasnim okvirom za primjenu pravila o državnoj pomoći na financijske instrumente i javno-privatna partnerstva, čime će se izbjeći dupliciranje ili kašnjenje pri provedbi projekata;

| 37. | predlaže da se provede pojednostavljenje koje je uvela Komisija i koje ograničava broj kriterija prihvatljivosti za subvencije određenih aktivnosti. Stoga predlaže da se u proces odabira projekta uvedu pokazatelji koji će omogućiti analiziranje učinka ulaganja i dovršenosti projekata i time osigurati učinkovitije dodjeljivanje sredstava, pri čemu će prioritet imati projekti s većom dodanom vrijednosti i gospodarskim učinkom. Za dugoročni uspjeh investiranja nužno je ojačati administrativne kapacitete lokalnih vlasti, posebice u slučajevima kada su one krajnji korisnici projekata, na području javne nabave i tehničkog nadzora te na području upravljanja imovinom nakon ulaganja; |
| --- | --- |

37.

predlaže da se provede pojednostavljenje koje je uvela Komisija i koje ograničava broj kriterija prihvatljivosti za subvencije određenih aktivnosti. Stoga predlaže da se u proces odabira projekta uvedu pokazatelji koji će omogućiti analiziranje učinka ulaganja i dovršenosti projekata i time osigurati učinkovitije dodjeljivanje sredstava, pri čemu će prioritet imati projekti s većom dodanom vrijednosti i gospodarskim učinkom. Za dugoročni uspjeh investiranja nužno je ojačati administrativne kapacitete lokalnih vlasti, posebice u slučajevima kada su one krajnji korisnici projekata, na području javne nabave i tehničkog nadzora te na području upravljanja imovinom nakon ulaganja;

Druge mogućnosti financiranja

| 38. | preporučuje da nadležna tijela iskoriste mogućnost dobivanja privatnog sufinanciranja, budući da je to dodatna mogućnost kohezijske politike koja se nudi u kontekstu sve slabijih javnih resursa; time bi ova politika svakako dobila dodanu vrijednost; imajući navedeno u vidu, modeli javno-privatnog partnerstva mogli bi biti modeli koje bi valjalo razvijati u novom programskom razdoblju; štoviše, privatno sufinanciranje projekata gospodarskog razvoja pomoći će osigurati njihovu opravdanost, kao i obvezu poduzeća naspram poduzetih inicijativa i osjećaj odgovornosti za njih; |
| --- | --- |

38.

preporučuje da nadležna tijela iskoriste mogućnost dobivanja privatnog sufinanciranja, budući da je to dodatna mogućnost kohezijske politike koja se nudi u kontekstu sve slabijih javnih resursa; time bi ova politika svakako dobila dodanu vrijednost; imajući navedeno u vidu, modeli javno-privatnog partnerstva mogli bi biti modeli koje bi valjalo razvijati u novom programskom razdoblju; štoviše, privatno sufinanciranje projekata gospodarskog razvoja pomoći će osigurati njihovu opravdanost, kao i obvezu poduzeća naspram poduzetih inicijativa i osjećaj odgovornosti za njih;

| 39. | skreće pozornost na to da EIB može igrati značajnu ulogu u ovom kontekstu, kao i na druge mogućnosti koje nude okvirni krediti i krediti strukturnih programa; |
| --- | --- |

39.

skreće pozornost na to da EIB može igrati značajnu ulogu u ovom kontekstu, kao i na druge mogućnosti koje nude okvirni krediti i krediti strukturnih programa;

| 40. | tvrdi, kao u prethodnim mišljenjima, da treba razmotriti mogućnost izdavanja obveznica za financiranje velikih projekata za koje je izgledna srednjoročna ekonomska profitabilnost; |
| --- | --- |

40.

tvrdi, kao u prethodnim mišljenjima, da treba razmotriti mogućnost izdavanja obveznica za financiranje velikih projekata za koje je izgledna srednjoročna ekonomska profitabilnost;

Financijski instrumenti

| 41. | priznaje operativne poteškoće koje su trenutno povezane s djelovanjem financijskih instrumenata i posebno je svjestan specifičnih problema i potreba gradova i urbanih područja vezanih uz razvoj instrumenta Jessica, koji su posljedica napetosti između rukovodećih tijela programa i općinskih vlasti. Stoga ponavlja da, prilikom provedbe kohezijske politike, na odgovarajućim područjima treba olakšati upotrebu instrumenata temeljenih na kreditima jer imaju umnožavajući učinak i potiču učinkovitost potpornih aktivnosti čime smanjuju opterećenost regionalnih i lokalnih proračuna, te predlaže da se u obzir uzme sudjelovanje, između ostalih, investicijskih banaka; |
| --- | --- |

41.

priznaje operativne poteškoće koje su trenutno povezane s djelovanjem financijskih instrumenata i posebno je svjestan specifičnih problema i potreba gradova i urbanih područja vezanih uz razvoj instrumenta Jessica, koji su posljedica napetosti između rukovodećih tijela programa i općinskih vlasti. Stoga ponavlja da, prilikom provedbe kohezijske politike, na odgovarajućim područjima treba olakšati upotrebu instrumenata temeljenih na kreditima jer imaju umnožavajući učinak i potiču učinkovitost potpornih aktivnosti čime smanjuju opterećenost regionalnih i lokalnih proračuna, te predlaže da se u obzir uzme sudjelovanje, između ostalih, investicijskih banaka;

Retroaktivnost odredbi

| 42. | odbija praksu utvrđivanja retroaktivnih odredbi i smatra da to ubuduće treba izbjegavati jer otežava upravljanje i stvara pravnu nesigurnost; poziva da se prouči mogućnost primjene načela proporcionalnosti koje bi potrebe nadzora prilagodilo razini projekata koji se sufinanciraju iz strukturnih fondova; |
| --- | --- |

42.

odbija praksu utvrđivanja retroaktivnih odredbi i smatra da to ubuduće treba izbjegavati jer otežava upravljanje i stvara pravnu nesigurnost; poziva da se prouči mogućnost primjene načela proporcionalnosti koje bi potrebe nadzora prilagodilo razini projekata koji se sufinanciraju iz strukturnih fondova;

Proporcionalnost kontrole

| 43. | smatra da bi sklapanje „ugovora o povjerenju” između Europske komisije i regija moglo spriječiti dupliciranje u postupcima revizije, u skladu s načelom proporcionalnosti; |
| --- | --- |

43.

smatra da bi sklapanje „ugovora o povjerenju” između Europske komisije i regija moglo spriječiti dupliciranje u postupcima revizije, u skladu s načelom proporcionalnosti;

| 44. | smatra da je, prilikom kreiranja smjernica na razini EU-a koje se tiču mehanizama upravljanja i praćenja primjenjivih na projekte ili programe koji se financiraju iz više fondova, potrebno zauzeti poseban pristup kako bi se spriječilo administrativno dupliciranje koje bi moglo odvratiti od njihova korištenja; to se posebice odnosi na imenovanje jedinstvenog nadležnog tijela, sveobuhvatno izvještavanje i reviziju. U tom smislu, OR bi želio dati svoje primjedbe na primjenu smjernica za nove projekte koji se financiraju iz više fondova; |
| --- | --- |

44.

smatra da je, prilikom kreiranja smjernica na razini EU-a koje se tiču mehanizama upravljanja i praćenja primjenjivih na projekte ili programe koji se financiraju iz više fondova, potrebno zauzeti poseban pristup kako bi se spriječilo administrativno dupliciranje koje bi moglo odvratiti od njihova korištenja; to se posebice odnosi na imenovanje jedinstvenog nadležnog tijela, sveobuhvatno izvještavanje i reviziju. U tom smislu, OR bi želio dati svoje primjedbe na primjenu smjernica za nove projekte koji se financiraju iz više fondova;

| 45. | ističe da bi tijela odgovorna za upravljanje projektima trebala iznimnu pažnju posvetiti dodatnim sredstvima koja Europska unija pruža regijama: stoga preporučuje da svoje organizacije prilagode tako da osiguraju organizacijsku strukturu prikladnu za optimalno korištenje tih sredstava. |
| --- | --- |

45.

ističe da bi tijela odgovorna za upravljanje projektima trebala iznimnu pažnju posvetiti dodatnim sredstvima koja Europska unija pruža regijama: stoga preporučuje da svoje organizacije prilagode tako da osiguraju organizacijsku strukturu prikladnu za optimalno korištenje tih sredstava.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Vidi dokument OECD-a GOV/TDPC/(2013)3. Između ostalog, načela uključuju: upotrebu objedinjene strategije prilagođene različitim mjestima, usvajanje instrumenata učinkovitog usklađivanja na svim nacionalnim i podnacionalnim razinama upravljanja; usklađivanje među podnacionalnim razinama upravljanja za ulaganje u odgovarajućem opsegu; prethodno procjenjivanje dugoročnog učinka i rizika javnog ulaganja; uključivanje dionika tijekom cijelog investicijskog razdoblja; mobilizacija privatnih aktera i financijskih institucija da osiguraju različite izvore financiranja i ojačaju kapacitete; poboljšanje stručnosti javnih službenika i institucija uključenih u javna ulaganja; fokusiranje na rezultate i promicanje učenja; razvijanje poreznog okvira prilagođenog ciljevima ulaganja; zahtijevanje dobrog i transparentnog financijskog upravljanja na svim razinama uprave; transparentnost i strateška upotreba javne nabave; stremljenje ka kvaliteti i dosljednosti regulatornih sustava na svim razinama upravljanja;

1

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/9

---

Mišljenje Odbora regija – Urbano-ruralno partnerstvo i upravljanje

2013/C 356/03

ODBOR REGIJA

| — | uviđa da postoje zakonodavne, administrativne, fiskalne i financijske prepreke koje otežavaju pokretanje i održavanje urbano-ruralnih partnerstava. Te prepreke treba identificirati i eliminirati kako bi se osigurao zakonski okvir koji će poticati razvoj partnerstava; |
| --- | --- |

—

uviđa da postoje zakonodavne, administrativne, fiskalne i financijske prepreke koje otežavaju pokretanje i održavanje urbano-ruralnih partnerstava. Te prepreke treba identificirati i eliminirati kako bi se osigurao zakonski okvir koji će poticati razvoj partnerstava;

| — | preporučuje da se upravljačka tijela u državama članicama koriste novim instrumentima teritorijalnog razvoja koje je razvio EU kao dio svoje politike regionalnog i ruralnog razvitka, a to su: Integrirana teritorijalna ulaganja (ITI), Lokalni razvoj koji vodi zajednica (CLLD), Globalna bespovratna sredstva i način financiranja iz mnogobrojnih fondova; |
| --- | --- |

—

preporučuje da se upravljačka tijela u državama članicama koriste novim instrumentima teritorijalnog razvoja koje je razvio EU kao dio svoje politike regionalnog i ruralnog razvitka, a to su: Integrirana teritorijalna ulaganja (ITI), Lokalni razvoj koji vodi zajednica (CLLD), Globalna bespovratna sredstva i način financiranja iz mnogobrojnih fondova;

| — | Što se tiče kriterija prihvatljivosti financiranja, naglašava da treba prepoznati funkcionalne regije i integrirati izvore financiranja koji su dostupni iz EU-ovih regionalnih i zajedničkih poljoprivrednih politika; |
| --- | --- |

—

Što se tiče kriterija prihvatljivosti financiranja, naglašava da treba prepoznati funkcionalne regije i integrirati izvore financiranja koji su dostupni iz EU-ovih regionalnih i zajedničkih poljoprivrednih politika;

| — | smatra da je bitno poboljšati prikupljanje podataka iz funkcionalnih regija. Takva će baza podataka kreatorima politika omogućiti donošenje utemeljenih odluka u pogledu teritorijalnog planiranja, u skladu sa zahtjevima proporcionalnosti; |
| --- | --- |

—

smatra da je bitno poboljšati prikupljanje podataka iz funkcionalnih regija. Takva će baza podataka kreatorima politika omogućiti donošenje utemeljenih odluka u pogledu teritorijalnog planiranja, u skladu sa zahtjevima proporcionalnosti;

| — | naglašava prekogranične aspekte urbano-ruralnih partnerstava te način na koji se instrumenti financiranja koje je predložila Komisija koriste za promoviranje potencijala ekonomskog razvoja urbanih i ruralnih prekograničnih poveznica; |
| --- | --- |

—

naglašava prekogranične aspekte urbano-ruralnih partnerstava te način na koji se instrumenti financiranja koje je predložila Komisija koriste za promoviranje potencijala ekonomskog razvoja urbanih i ruralnih prekograničnih poveznica;

| — | naglašava potrebu uključivanja privatnog sektora i socijalne ekonomije koji mogu značajno doprinijeti u pogledu kriterija učinka, poslovnih i inovativnih kapaciteta, korištenja prilika i poticanja zajednica, a posebice u pogledu privlačenja kapitala i formiranja javno-privatnih partnerstava; |
| --- | --- |

—

naglašava potrebu uključivanja privatnog sektora i socijalne ekonomije koji mogu značajno doprinijeti u pogledu kriterija učinka, poslovnih i inovativnih kapaciteta, korištenja prilika i poticanja zajednica, a posebice u pogledu privlačenja kapitala i formiranja javno-privatnih partnerstava;

| Izvjestitelj | Romeo STAVARACHE (RO/ALDE) gradonačelnik općine Bacău |
| --- | --- |
| Referentni dokument |

Izvjestitelj

Romeo STAVARACHE (RO/ALDE) gradonačelnik općine Bacău

Referentni dokument

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Komentari o urbano-ruralnom partnerstvu

| 1. | Urbana i ruralna područja povezana su demografski i ekonomski, kao i infrastrukturom za pristup javnim službama. Kreatori politika na svim razinama vlasti trebaju se usredotočiti na urbano-ruralnu povezanost koja je rezultat prijevoza dobara, dnevnog prijevoza putnika, obrazovanja, zdravstvene skrbi, usluga u vezi s vodom i otpadom, poslovnih transakcija, pristupa prirodnim resursima, kulturi i slobodnim aktivnostima. Način na koji se upravlja ovom povezanošću utječe na ekonomski i socijalni razvitak funkcionalnih regija, a stoga i na kvalitetu života stanovnika tih regija; |
| --- | --- |

1.

Urbana i ruralna područja povezana su demografski i ekonomski, kao i infrastrukturom za pristup javnim službama. Kreatori politika na svim razinama vlasti trebaju se usredotočiti na urbano-ruralnu povezanost koja je rezultat prijevoza dobara, dnevnog prijevoza putnika, obrazovanja, zdravstvene skrbi, usluga u vezi s vodom i otpadom, poslovnih transakcija, pristupa prirodnim resursima, kulturi i slobodnim aktivnostima. Način na koji se upravlja ovom povezanošću utječe na ekonomski i socijalni razvitak funkcionalnih regija, a stoga i na kvalitetu života stanovnika tih regija;

| 2. | Manjak usklađenosti odnosa između ruralnih u urbanih područja često dovodi do nepoželjnih rezultata u gradovima kao i na okolnim područjima. Podizanje svijesti o toj međuovisnosti i njezino razumijevanje mogu pomoći u rješavanju problema s kojima se suočavaju ruralna i urbana područja; Bilo bi korisno i promicanje obostranog razumijevanja povezanosti i međuovisnosti koje postoje. |
| --- | --- |

2.

Manjak usklađenosti odnosa između ruralnih u urbanih područja često dovodi do nepoželjnih rezultata u gradovima kao i na okolnim područjima. Podizanje svijesti o toj međuovisnosti i njezino razumijevanje mogu pomoći u rješavanju problema s kojima se suočavaju ruralna i urbana područja; Bilo bi korisno i promicanje obostranog razumijevanja povezanosti i međuovisnosti koje postoje.

| 3. | Kako bi se utvrdili optimalni modeli urbano-ruralnog upravljanja, potrebno je razumjeti poveznice i utvrditi izazove s kojima se suočavaju i urbana i ruralna područja. Od samog početka valja odustati od pristupa po kojem postoji jedinstveno rješenje problema; |
| --- | --- |

3.

Kako bi se utvrdili optimalni modeli urbano-ruralnog upravljanja, potrebno je razumjeti poveznice i utvrditi izazove s kojima se suočavaju i urbana i ruralna područja. Od samog početka valja odustati od pristupa po kojem postoji jedinstveno rješenje problema;

| 4. | Izazovi razvitka partnerstva između urbanih i ruralnih područja uključuju smanjenje broja stanovnika (posebice u izoliranim područjima), ekološku održivost i očuvanje krajobraza, neuvjetovan pristup prirodnim i kulturnim resursima, javnim službama i potrošačkoj robi, širenje urbanih područja na štetu ruralnih područja, ekonomski pad, regionalnu konkurentnost, poveznice među regijama, učinkovitost politika i iskorištavanje prilika za vanjsko financiranje. |
| --- | --- |

4.

Izazovi razvitka partnerstva između urbanih i ruralnih područja uključuju smanjenje broja stanovnika (posebice u izoliranim područjima), ekološku održivost i očuvanje krajobraza, neuvjetovan pristup prirodnim i kulturnim resursima, javnim službama i potrošačkoj robi, širenje urbanih područja na štetu ruralnih područja, ekonomski pad, regionalnu konkurentnost, poveznice među regijama, učinkovitost politika i iskorištavanje prilika za vanjsko financiranje.

| 5. | Širok raspon izazova također se odražava u ciljevima urbano-ruralnih partnerstava: ekonomski razvoj, integrirano zajedničko planiranje, iskorištavanje sinergije, jačanje regionalne konkurentnosti, ostvarivanje ekonomije razmjera pružanjem partnerskih usluga, promicanjem zajedničkog zastupanja i aktivnosti strateške suradnje na raznim područjima s ciljem pristupanja javnom ili privatnom financiranju itd; |
| --- | --- |

5.

Širok raspon izazova također se odražava u ciljevima urbano-ruralnih partnerstava: ekonomski razvoj, integrirano zajedničko planiranje, iskorištavanje sinergije, jačanje regionalne konkurentnosti, ostvarivanje ekonomije razmjera pružanjem partnerskih usluga, promicanjem zajedničkog zastupanja i aktivnosti strateške suradnje na raznim područjima s ciljem pristupanja javnom ili privatnom financiranju itd;

| 6. | Urbano-ruralne funkcionalne regije mogu se osnovati na temelju ekonomskih, socijalnih i ekoloških poveznica među područjima. Takve su regije potrebne jer je tradicionalni koncept koji podupire razvojne politike gradova i općina ograničen administrativnim granicama te nije u skladu sa zbiljskim socijalnim i ekonomskim situacijama; |
| --- | --- |

6.

Urbano-ruralne funkcionalne regije mogu se osnovati na temelju ekonomskih, socijalnih i ekoloških poveznica među područjima. Takve su regije potrebne jer je tradicionalni koncept koji podupire razvojne politike gradova i općina ograničen administrativnim granicama te nije u skladu sa zbiljskim socijalnim i ekonomskim situacijama;

| 7. | Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) služi se sljedećim općim načelom prilikom definiranja funkcionalne regije: to je geografsko područje koje uglavnom ne slijedi administrativne granice, specifičnog oblika teritorijalne međuovisnosti (funkcije) što može zahtijevati neki vid uprave; |
| --- | --- |

7.

Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) služi se sljedećim općim načelom prilikom definiranja funkcionalne regije: to je geografsko područje koje uglavnom ne slijedi administrativne granice, specifičnog oblika teritorijalne međuovisnosti (funkcije) što može zahtijevati neki vid uprave;

| 8. | Ključna značajka urbano-ruralnih partnerstava jest njihova geografska fleksibilnost. Fleksibilnost potiče od: (1) cilja partnerstva koji se može usredotočiti na jednu ili više točaka interesa, (2) razloga partnerstva – upravljanje projektom ili integrirano upravljanje funkcionalnom regijom i (3) odabranog modela upravljanja (odozgo nadolje ili od baze prema vrhu); |
| --- | --- |

8.

Ključna značajka urbano-ruralnih partnerstava jest njihova geografska fleksibilnost. Fleksibilnost potiče od: (1) cilja partnerstva koji se može usredotočiti na jednu ili više točaka interesa, (2) razloga partnerstva – upravljanje projektom ili integrirano upravljanje funkcionalnom regijom i (3) odabranog modela upravljanja (odozgo nadolje ili od baze prema vrhu);

| 9. | Prethodno je iskustvo pokazalo da se pristupi i problemi razlikuju među regijama i zemljama. U nekim je slučajevima državna administracija utvrdila formalan postupak za urbano-ruralnu suradnju, dok je u drugima takva suradnja fleksibilnija. Ta je raznolikost prava prednost za EU jer nudi mogućnosti istraživanja i inovacija, kao i mnoštvo metoda i praksi; |
| --- | --- |

9.

Prethodno je iskustvo pokazalo da se pristupi i problemi razlikuju među regijama i zemljama. U nekim je slučajevima državna administracija utvrdila formalan postupak za urbano-ruralnu suradnju, dok je u drugima takva suradnja fleksibilnija. Ta je raznolikost prava prednost za EU jer nudi mogućnosti istraživanja i inovacija, kao i mnoštvo metoda i praksi;

| 10. | Neovisno o kontekstu, zajednički odlučujući čimbenik uspješne suradnje čine dijalog i povjerenje među partnerima, kao i prepoznavanje i uzimanje u obzir potreba zajedničkih cijeloj regiji; |
| --- | --- |

10.

Neovisno o kontekstu, zajednički odlučujući čimbenik uspješne suradnje čine dijalog i povjerenje među partnerima, kao i prepoznavanje i uzimanje u obzir potreba zajedničkih cijeloj regiji;

| 11. | Nedostatak povjerenja među lokalnim partnerima (horizontalno) te među uključenim javnim ustanovama na različitim razinama vlasti (vertikalno) može biti destruktivan te općenito usporava proces suradnje. Svi kreatori politika trebaju kontinuirano ulagati politički trud kako bi se izgradilo povjerenje i utvrdila rješenja složenih problema koji utječu na sve uključene strane. |
| --- | --- |

11.

Nedostatak povjerenja među lokalnim partnerima (horizontalno) te među uključenim javnim ustanovama na različitim razinama vlasti (vertikalno) može biti destruktivan te općenito usporava proces suradnje. Svi kreatori politika trebaju kontinuirano ulagati politički trud kako bi se izgradilo povjerenje i utvrdila rješenja složenih problema koji utječu na sve uključene strane.

ODBOR REGIJA

Izazovi na razini EU-a

| 12. | Dok su se proteklih godina razlike u razvoju među zemljama Europske unije smanjivale, makroekonomska analiza temeljena na statistici iz vremena prije krize naznačuje da se nejednakosti među regijama povećavaju. Treba utvrditi najbolja rješenja kako bi se zatvorio jaz među regijama, poboljšala kvaliteta života u regijama koje zaostaju u ekonomskom razvitku, te razvile industrije, usluge i „zelene” poljoprivredne tehnike; |
| --- | --- |

12.

Dok su se proteklih godina razlike u razvoju među zemljama Europske unije smanjivale, makroekonomska analiza temeljena na statistici iz vremena prije krize naznačuje da se nejednakosti među regijama povećavaju. Treba utvrditi najbolja rješenja kako bi se zatvorio jaz među regijama, poboljšala kvaliteta života u regijama koje zaostaju u ekonomskom razvitku, te razvile industrije, usluge i „zelene” poljoprivredne tehnike;

| 13. | Teritorijalno planiranje često provodi samo teritorijalna administracija, a ne funkcionalna regija, ne uzimajući pritom u obzir međuovisnost urbanih i ruralnih područja. Time se može ugroziti teritorijalna kohezija i umanjiti mogućnosti lokalnih sinergija koje bi mogle učvrstiti ekonomski i socijalni razvitak; |
| --- | --- |

13.

Teritorijalno planiranje često provodi samo teritorijalna administracija, a ne funkcionalna regija, ne uzimajući pritom u obzir međuovisnost urbanih i ruralnih područja. Time se može ugroziti teritorijalna kohezija i umanjiti mogućnosti lokalnih sinergija koje bi mogle učvrstiti ekonomski i socijalni razvitak;

| 14. | Integrirani se pristup razvojnim politikama zbog učinkovitosti ne smije naglo prekidati na administrativnim granicama koje razdvajaju urbana i ruralna područja. U obzir valja uzeti funkcionalnu dimenziju. Područja koja okružuju gradove – tzv. prigradska područja – doprinose održivom ekonomskom razvitku te pružaju energetske, ekološke i kulturne resurse te tako unapređuju kvalitetu života. Dobro je znano da su gradovi centri javnih usluga, trgovine, zdravstvene skrbi, visokog obrazovanja, prijevoza, inovacija i poslova; |
| --- | --- |

14.

Integrirani se pristup razvojnim politikama zbog učinkovitosti ne smije naglo prekidati na administrativnim granicama koje razdvajaju urbana i ruralna područja. U obzir valja uzeti funkcionalnu dimenziju. Područja koja okružuju gradove – tzv. prigradska područja – doprinose održivom ekonomskom razvitku te pružaju energetske, ekološke i kulturne resurse te tako unapređuju kvalitetu života. Dobro je znano da su gradovi centri javnih usluga, trgovine, zdravstvene skrbi, visokog obrazovanja, prijevoza, inovacija i poslova;

| 15. | Administrativne granice na razini gradova i mjesta često se razlikuju od gospodarske geografije regije. Nadalje, funkcionalne se regije neprekidno mijenjaju. Teritorijalne politike stoga trebaju biti prilagodljive i dovoljno fleksibilne. Jedan od primjera je i najčešći oblik urbano-ruralne međuovisnosti, odnosno putovanje na posao, pri čemu optimalno vrijeme putovanja iznosi jedan sat; ako je dulje od toga, smanjuje se pristupačnost radnog mjesta; |
| --- | --- |

15.

Administrativne granice na razini gradova i mjesta često se razlikuju od gospodarske geografije regije. Nadalje, funkcionalne se regije neprekidno mijenjaju. Teritorijalne politike stoga trebaju biti prilagodljive i dovoljno fleksibilne. Jedan od primjera je i najčešći oblik urbano-ruralne međuovisnosti, odnosno putovanje na posao, pri čemu optimalno vrijeme putovanja iznosi jedan sat; ako je dulje od toga, smanjuje se pristupačnost radnog mjesta;

| 16. | Integrirani pristup pomoću urbano-ruralnih partnerstava može stvoriti nove i dinamične prilike gospodarskog razvoja. Održiv i uključiv gospodarski rast na regionalnoj razini uvelike ovisi o oslobađanju potencijala ruralno-urbane suradnje; |
| --- | --- |

16.

Integrirani pristup pomoću urbano-ruralnih partnerstava može stvoriti nove i dinamične prilike gospodarskog razvoja. Održiv i uključiv gospodarski rast na regionalnoj razini uvelike ovisi o oslobađanju potencijala ruralno-urbane suradnje;

| 17. | Krene li se od pretpostavke da susjedna urbana i ruralna područja ne bi trebala biti konkurentna, već bi se trebala međusobno nadopunjavati, istinski izazov je usklađivanje javnog djelovanja. Ovo je jedini način da urbana i ruralna okolina utvrde rješenja koja su obostrano zadovoljavajuća te pritom riješe moguće sukobe interesa; |
| --- | --- |

17.

Krene li se od pretpostavke da susjedna urbana i ruralna područja ne bi trebala biti konkurentna, već bi se trebala međusobno nadopunjavati, istinski izazov je usklađivanje javnog djelovanja. Ovo je jedini način da urbana i ruralna okolina utvrde rješenja koja su obostrano zadovoljavajuća te pritom riješe moguće sukobe interesa;

| 18. | Urbano-ruralna partnerstva zahtijevaju dugotrajan pristup pripremi strategija i programa, a posebno razvoju strukture upravljanja. Glavne su prednosti takvog dugotrajnog promišljanja dosljednost i ostvarivanje stabilnih rezultata. Partnerstva mogu pomoći u rješavanju stvarnih problema pružajući odgovore lokalnim potrebama u urbanim i u ruralnim područjima te provodeći zajednička, praktična rješenja. Lokalne i regionalne vlasti trebaju inzistirati na tome da se prednost dâ dugoročnom strateškom pristupu višegodišnjem planiranju za proračun EU-a i njegovoj provedbi kako bi se izbjegle prepreke koje su rezultat proceduralnih pravila; |
| --- | --- |

18.

Urbano-ruralna partnerstva zahtijevaju dugotrajan pristup pripremi strategija i programa, a posebno razvoju strukture upravljanja. Glavne su prednosti takvog dugotrajnog promišljanja dosljednost i ostvarivanje stabilnih rezultata. Partnerstva mogu pomoći u rješavanju stvarnih problema pružajući odgovore lokalnim potrebama u urbanim i u ruralnim područjima te provodeći zajednička, praktična rješenja. Lokalne i regionalne vlasti trebaju inzistirati na tome da se prednost dâ dugoročnom strateškom pristupu višegodišnjem planiranju za proračun EU-a i njegovoj provedbi kako bi se izbjegle prepreke koje su rezultat proceduralnih pravila;

| 19. | Studije slučaja urbano-ruralnih partnerstava pokazuju da njihov uspjeh ne ovisi samo o aktivnosti – primjerice, zakonodavnoj ili proračunskoj – viših razina vlasti, bile one nacionalne ili europske. Međutim, takve mjere mogu imati odlučujući utjecaj na razvoj takvih partnerstava kad je riječ o motivaciji, održivosti, učinkovitosti i sposobnosti postizanja rezultata. Osnivanje i upravljanje partnerstvima ponekad uključuje troškove koje partneri ne mogu ravnopravno snositi. U takvim će slučajevima osnivanje učinkovitog partnerstva zahtijevati financijsku i/ili tehničku podršku. Izazov EU-u predstavlja utvrđivanje najboljeg načina pokretanja i podržavanja partnerstava bez stvaranja ovisnosti o financijskim subvencijama i izbjegavajući osnivanje partnerstava koja postoje samo na papiru i ničim ne služe javnim interesima na tom području; |
| --- | --- |

19.

Studije slučaja urbano-ruralnih partnerstava pokazuju da njihov uspjeh ne ovisi samo o aktivnosti – primjerice, zakonodavnoj ili proračunskoj – viših razina vlasti, bile one nacionalne ili europske. Međutim, takve mjere mogu imati odlučujući utjecaj na razvoj takvih partnerstava kad je riječ o motivaciji, održivosti, učinkovitosti i sposobnosti postizanja rezultata. Osnivanje i upravljanje partnerstvima ponekad uključuje troškove koje partneri ne mogu ravnopravno snositi. U takvim će slučajevima osnivanje učinkovitog partnerstva zahtijevati financijsku i/ili tehničku podršku. Izazov EU-u predstavlja utvrđivanje najboljeg načina pokretanja i podržavanja partnerstava bez stvaranja ovisnosti o financijskim subvencijama i izbjegavajući osnivanje partnerstava koja postoje samo na papiru i ničim ne služe javnim interesima na tom području;

| 20. | Višerazinsko upravljanje u urbano-ruralnim partnerstvima pretpostavlja uključenost svih razina javnih vlasti i relevantnih institucionalnih partnera. Ustanove koje na nacionalnoj ili europskoj razini upravljaju instrumentima urbanih i ruralnih politika često ne dopuštaju urbano-ruralnu međuovisnost ili izazove koje ona donosi, kao ni potencijalne opasnosti i koristi; |
| --- | --- |

20.

Višerazinsko upravljanje u urbano-ruralnim partnerstvima pretpostavlja uključenost svih razina javnih vlasti i relevantnih institucionalnih partnera. Ustanove koje na nacionalnoj ili europskoj razini upravljaju instrumentima urbanih i ruralnih politika često ne dopuštaju urbano-ruralnu međuovisnost ili izazove koje ona donosi, kao ni potencijalne opasnosti i koristi;

| 21. | Otvaranjem granica unutar EU-a pravi poticaj dobile su pogranične regije. Promicanje prekograničnih urbano-ruralnih partnerstava nudi značajan potencijal za razvoj. Europska unija posebice igra važnu ulogu u iskorištavanju tog potencijala. |
| --- | --- |

21.

Otvaranjem granica unutar EU-a pravi poticaj dobile su pogranične regije. Promicanje prekograničnih urbano-ruralnih partnerstava nudi značajan potencijal za razvoj. Europska unija posebice igra važnu ulogu u iskorištavanju tog potencijala.

ODBOR REGIJA

Stav lokalnih i regionalnih vlasti

| 22. | Dodana vrijednost urbano-ruralnih partnerstava leži u povećanoj učinkovitosti javnog djelovanja, dosljednijoj uporabi novčanih sredstava, promoviranju integriranih rješenja zajedničkih problema i, jednako važno, u većoj solidarnosti na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

22.

Dodana vrijednost urbano-ruralnih partnerstava leži u povećanoj učinkovitosti javnog djelovanja, dosljednijoj uporabi novčanih sredstava, promoviranju integriranih rješenja zajedničkih problema i, jednako važno, u većoj solidarnosti na regionalnoj razini;

| 23. | Djelovanje lokalnih vlasti na urbanim i ruralnim područjima trebalo bi se usredotočiti na uključivanje lokalnih zajednica u planiranje i provođenje aktivnosti. Učinkovitost takvog djelovanja ovisi o aktivnoj uključenosti tih zajednica. |
| --- | --- |

23.

Djelovanje lokalnih vlasti na urbanim i ruralnim područjima trebalo bi se usredotočiti na uključivanje lokalnih zajednica u planiranje i provođenje aktivnosti. Učinkovitost takvog djelovanja ovisi o aktivnoj uključenosti tih zajednica.

| 24. | Iako je učinkovitost javnog djelovanja ključna za rješavanje problema, čestih promjena i geografskih izazova u regijama,često je potrebno više vremena za primjerenu konsolidaciju upravljanja. Kao rezultat toga, dionici, posebno urbani, trebaju djelovati nesebično, biti sposobni suočiti se s predrasudama i promicati jednako postupanje s partnerima unatoč administrativnim ili ekonomskim nerazmjerima, čvrsto se obvezivati, poduzimati kontinuirane političke napore kako bi izgradili kapacitete i pokazali vlastitu fleksibilnost. |
| --- | --- |

24.

Iako je učinkovitost javnog djelovanja ključna za rješavanje problema, čestih promjena i geografskih izazova u regijama,često je potrebno više vremena za primjerenu konsolidaciju upravljanja. Kao rezultat toga, dionici, posebno urbani, trebaju djelovati nesebično, biti sposobni suočiti se s predrasudama i promicati jednako postupanje s partnerima unatoč administrativnim ili ekonomskim nerazmjerima, čvrsto se obvezivati, poduzimati kontinuirane političke napore kako bi izgradili kapacitete i pokazali vlastitu fleksibilnost.

| 25. | Postoje zakonodavne, administrativne, fiskalne i financijske prepreke koje otežavaju pokretanje i održavanje urbano-ruralnih partnerstava. Te prepreke treba identificirati i eliminirati kako bi se osigurao zakonski okvir koji će poticati razvoj partnerstava; |
| --- | --- |

25.

Postoje zakonodavne, administrativne, fiskalne i financijske prepreke koje otežavaju pokretanje i održavanje urbano-ruralnih partnerstava. Te prepreke treba identificirati i eliminirati kako bi se osigurao zakonski okvir koji će poticati razvoj partnerstava;

| 26. | Međuovisnost u pružanju javnih usluga, održivi razvoj i poslovne prilike koje su rezultat urbane/ruralne suradnje dobar su poticaj koji urbane i ruralne partnere ohrabruje da zajednički rade; |
| --- | --- |

26.

Međuovisnost u pružanju javnih usluga, održivi razvoj i poslovne prilike koje su rezultat urbane/ruralne suradnje dobar su poticaj koji urbane i ruralne partnere ohrabruje da zajednički rade;

| 27. | Od presudnog je značaja nadzirati i mjeriti koristi partnerstava. I dok je opipljive koristi lakše mjeriti, neopipljive je teže procijeniti iako su jednako važne. Nadalje, u slučaju aktivnosti koje poduzima treća strana koja financira partnerstvo, još je važnije utvrditi te koristi, čak i ako su sami partneri zadovoljni postignutim napretkom. |
| --- | --- |

27.

Od presudnog je značaja nadzirati i mjeriti koristi partnerstava. I dok je opipljive koristi lakše mjeriti, neopipljive je teže procijeniti iako su jednako važne. Nadalje, u slučaju aktivnosti koje poduzima treća strana koja financira partnerstvo, još je važnije utvrditi te koristi, čak i ako su sami partneri zadovoljni postignutim napretkom.

ODBOR REGIJA

Preporuke o politikama

| 28. | potvrđuje svoju potporu inicijativi RURBAN koju su predložili Europski parlament i Europska komisija. Inicijativa je trenutačno u fazi provedbe te će postaviti temelje za nove mjere EU-a za podržavanje integriranog teritorijalnog razvoja i urbano-ruralnih partnerstava; |
| --- | --- |

28.

potvrđuje svoju potporu inicijativi RURBAN koju su predložili Europski parlament i Europska komisija. Inicijativa je trenutačno u fazi provedbe te će postaviti temelje za nove mjere EU-a za podržavanje integriranog teritorijalnog razvoja i urbano-ruralnih partnerstava;

| 29. | pozdravlja napredak država članica u provedbi Teritorijalnog programa 2020. te dokumenata politika koje su usvojili ministri odgovorni za kohezijsku politiku: Povelje iz Leipziga o održivim europskim gradovima, Deklaracije iz Marseillea o referentnom okviru za održivi grad i Deklaracije iz Toleda o ulozi integriranog urbanog razvoja u postizanju ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja napredak država članica u provedbi Teritorijalnog programa 2020. te dokumenata politika koje su usvojili ministri odgovorni za kohezijsku politiku: Povelje iz Leipziga o održivim europskim gradovima, Deklaracije iz Marseillea o referentnom okviru za održivi grad i Deklaracije iz Toleda o ulozi integriranog urbanog razvoja u postizanju ciljeva strategije Europa 2020.;

| 30. | ponavlja preporuke Europskog parlamenta o Dobrom upravljanju u odnosu na regionalnu politiku EU-a: postupci pružanja pomoći i provođenja kontrole Europske komisije te poziva da te preporuke stupe na snagu u novom programskom razdoblju od 2014. do 2020. godine; (1) |
| --- | --- |

30.

ponavlja preporuke Europskog parlamenta o Dobrom upravljanju u odnosu na regionalnu politiku EU-a: postupci pružanja pomoći i provođenja kontrole Europske komisije te poziva da te preporuke stupe na snagu u novom programskom razdoblju od 2014. do 2020. godine; (1)

| 31. | naglašava potrebu olakšavanja razmjene dobrih praksi i znanja o partnerstvima i urbano-ruralnom upravljanju; (2) |
| --- | --- |

31.

naglašava potrebu olakšavanja razmjene dobrih praksi i znanja o partnerstvima i urbano-ruralnom upravljanju; (2)

| 32. | priznaje važnost ujednačavanja europskih pravila o koheziji i politikama ruralnog razvitka novom zajedničkom uredbom o fondovima, što lokalnim vlastima omogućuje da budu fleksibilnije u osmišljavanju međutematskih integriranih teritorijalnih projekata, a posebice prijedloga o Integriranim teritorijalnim ulaganjima (ITI) i Lokalnom razvoju koji vodi zajednica (CLLD); |
| --- | --- |

32.

priznaje važnost ujednačavanja europskih pravila o koheziji i politikama ruralnog razvitka novom zajedničkom uredbom o fondovima, što lokalnim vlastima omogućuje da budu fleksibilnije u osmišljavanju međutematskih integriranih teritorijalnih projekata, a posebice prijedloga o Integriranim teritorijalnim ulaganjima (ITI) i Lokalnom razvoju koji vodi zajednica (CLLD);

| 33. | preporučuje da se upravljačka tijela u državama članicama koriste novim instrumentima teritorijalnog razvoja koje je razvio EU kao dio svoje politike regionalnog i ruralnog razvitka, a to su: Integrirana teritorijalna ulaganja (ITI), Lokalni razvoj koji vodi zajednica (CLLD), Globalna bespovratna sredstva i način financiranja iz mnogobrojnih fondova; |
| --- | --- |

33.

preporučuje da se upravljačka tijela u državama članicama koriste novim instrumentima teritorijalnog razvoja koje je razvio EU kao dio svoje politike regionalnog i ruralnog razvitka, a to su: Integrirana teritorijalna ulaganja (ITI), Lokalni razvoj koji vodi zajednica (CLLD), Globalna bespovratna sredstva i način financiranja iz mnogobrojnih fondova;

| 34. | preporučuje da se integrirani teritorijalni pristup promiče u novom programskom razdoblju, s tim da se u partnerske sporazume uključe i izričito spomenu teritorijalna dimenzija aktivnosti i mjere potpore (posebice one koje ciljaju na urbano-ruralna partnerstva) u funkcionalnim regijama; |
| --- | --- |

34.

preporučuje da se integrirani teritorijalni pristup promiče u novom programskom razdoblju, s tim da se u partnerske sporazume uključe i izričito spomenu teritorijalna dimenzija aktivnosti i mjere potpore (posebice one koje ciljaju na urbano-ruralna partnerstva) u funkcionalnim regijama;

| 35. | naglašava da lokalne i regionalne vlasti svoje programe ulaganja strukturiraju oko tematskih ciljeva strategije Europa 2020., ali da se mogu koristiti funkcionalnim regijama u definiranju obuhvaćenog geografskog područja. Što se tiče kriterija prihvatljivosti financiranja, valja prepoznati funkcionalne regije, a izvore financiranja koji su dostupni iz EU-ovih regionalnih i zajedničkih poljoprivrednih politika, valja integrirati; |
| --- | --- |

35.

naglašava da lokalne i regionalne vlasti svoje programe ulaganja strukturiraju oko tematskih ciljeva strategije Europa 2020., ali da se mogu koristiti funkcionalnim regijama u definiranju obuhvaćenog geografskog područja. Što se tiče kriterija prihvatljivosti financiranja, valja prepoznati funkcionalne regije, a izvore financiranja koji su dostupni iz EU-ovih regionalnih i zajedničkih poljoprivrednih politika, valja integrirati;

| 36. | slaže se da ruralno-urbana partnerstva nisu instrument za preraspodjelu ekonomskog potencijala ni za preraspodjelu financiranja u okviru funkcionalne regije. Urbano-ruralna partnerstva pravilno koriste postojeći potencijal i povezuju partnere radi promicanja lokalnog razvoja; |
| --- | --- |

36.

slaže se da ruralno-urbana partnerstva nisu instrument za preraspodjelu ekonomskog potencijala ni za preraspodjelu financiranja u okviru funkcionalne regije. Urbano-ruralna partnerstva pravilno koriste postojeći potencijal i povezuju partnere radi promicanja lokalnog razvoja;

| 37. | smatra da treba bolje odrediti rizik institucionalne rascjepkanosti u urbano-ruralnim partnerstvima, a to su: potencijalni sukobi interesa među partnerima i njihova ekonomska dimenzija, opasnosti povezane s mogućim reformama radi poticanja gospodarske učinkovitosti, ali i stabilnosti u pogledu prepoznavanja legitimnosti akcije, krhkosti i financijske održivosti, moguće neusklađenosti između financijskih potreba i dostupnih financija; opasnosti od nedovoljne uključenosti dotičnih partnera i privatnih partnera itd; |
| --- | --- |

37.

smatra da treba bolje odrediti rizik institucionalne rascjepkanosti u urbano-ruralnim partnerstvima, a to su: potencijalni sukobi interesa među partnerima i njihova ekonomska dimenzija, opasnosti povezane s mogućim reformama radi poticanja gospodarske učinkovitosti, ali i stabilnosti u pogledu prepoznavanja legitimnosti akcije, krhkosti i financijske održivosti, moguće neusklađenosti između financijskih potreba i dostupnih financija; opasnosti od nedovoljne uključenosti dotičnih partnera i privatnih partnera itd;

| 38. | smatra da se prednosti partnerstva trebaju bolje promicati i priznati na razini EU-a. Sve razine vlasti, uključujući i EU, trebaju podržavati objedinjavanje institucionalnoga kapaciteta lokalnih vlasti za organizaciju javnih službi, razvijanje i iskorištavanje postojećih kapaciteta i poticanje produktivnosti, racionaliziranje resursa i osiguravanje boljeg pristupa prirodnim resursima. Izazovi urbano-ruralne suradnje uključuju i ove primjere: razvijanje profila funkcionalnih regija, smanjivanje negativnog utjecaja konkurencije između susjednih administrativnih entiteta (posebice u pogledu oporezivanja), bolju ekonomiju razmjera za ulaganja, ekonomsku održivost, pristup uslugama, iskorištavanje neiskorištenih resursa, poboljšavanje lokalnog znanja objedinjavanjem informacija, obuzdavanje širenja grada; |
| --- | --- |

38.

smatra da se prednosti partnerstva trebaju bolje promicati i priznati na razini EU-a. Sve razine vlasti, uključujući i EU, trebaju podržavati objedinjavanje institucionalnoga kapaciteta lokalnih vlasti za organizaciju javnih službi, razvijanje i iskorištavanje postojećih kapaciteta i poticanje produktivnosti, racionaliziranje resursa i osiguravanje boljeg pristupa prirodnim resursima. Izazovi urbano-ruralne suradnje uključuju i ove primjere: razvijanje profila funkcionalnih regija, smanjivanje negativnog utjecaja konkurencije između susjednih administrativnih entiteta (posebice u pogledu oporezivanja), bolju ekonomiju razmjera za ulaganja, ekonomsku održivost, pristup uslugama, iskorištavanje neiskorištenih resursa, poboljšavanje lokalnog znanja objedinjavanjem informacija, obuzdavanje širenja grada;

| 39. | preporučuje da se funkcionalne regije i prekogranična urbano-ruralna partnerstva podržavaju kao referentne točke prilikom sastavljanja višegodišnjih razvojnih programa koje financiraju Europski strukturni fondovi i ulaganja; |
| --- | --- |

39.

preporučuje da se funkcionalne regije i prekogranična urbano-ruralna partnerstva podržavaju kao referentne točke prilikom sastavljanja višegodišnjih razvojnih programa koje financiraju Europski strukturni fondovi i ulaganja;

| 40. | naglašava da europski programi moraju biti fleksibilni kako bi održali korak sa situacijama iz stvarnog života s kojima se funkcionalne regije suočavaju te kako bi razvili alate koji će pomoći ruralnim i urbanim područjima i potaknuti ih da surađuju i promoviraju učinkovitija rješenja politika; |
| --- | --- |

40.

naglašava da europski programi moraju biti fleksibilni kako bi održali korak sa situacijama iz stvarnog života s kojima se funkcionalne regije suočavaju te kako bi razvili alate koji će pomoći ruralnim i urbanim područjima i potaknuti ih da surađuju i promoviraju učinkovitija rješenja politika;

| 41. | smatra da je bitno poboljšati prikupljanje podataka iz funkcionalnih regija. Takva će baza podataka kreatorima politika omogućiti donošenje utemeljenih odluka u pogledu teritorijalnog planiranja, u skladu sa zahtjevima proporcionalnosti, tj. s potrebom planiranja kada se zaista pojave problemi ili dođe do promjena. Nadalje, kako bi se pozornost usmjerila na dokaze o djelotvornosti (ili ne-djelotvornosti) tih partnerstava, potrebni su primjeri dodane vrijednosti i dobiti za održiv ekonomski razvoj koji ta partnerstva nude (3),stoga će u tom pogledu analiza ESPON biti od iznimne važnosti za kreatore politika i provoditelje projekata; |
| --- | --- |

41.

smatra da je bitno poboljšati prikupljanje podataka iz funkcionalnih regija. Takva će baza podataka kreatorima politika omogućiti donošenje utemeljenih odluka u pogledu teritorijalnog planiranja, u skladu sa zahtjevima proporcionalnosti, tj. s potrebom planiranja kada se zaista pojave problemi ili dođe do promjena. Nadalje, kako bi se pozornost usmjerila na dokaze o djelotvornosti (ili ne-djelotvornosti) tih partnerstava, potrebni su primjeri dodane vrijednosti i dobiti za održiv ekonomski razvoj koji ta partnerstva nude (3),stoga će u tom pogledu analiza ESPON biti od iznimne važnosti za kreatore politika i provoditelje projekata;

| 42. | čvrsto vjeruje da je bolje razumijevanje dobiti, opipljivih i neopipljivih, ključno za ocjenjivanje urbano-ruralnih partnerstava. One dokazuju da urbano-ruralna partnerstva imaju dodanu vrijednost na europskoj razini te stoga mogu pomoći u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Bilo bi korisno razviti zajedničke pokazatelje za mjerenje dobiti koje bi lokalne vlasti, uz poticaj, mogle koristiti. Dugoročno, mogu se usporedno analizirati referentni pokazatelji partnerstva, posebno u slučaju programa koje financira Europa; |
| --- | --- |

42.

čvrsto vjeruje da je bolje razumijevanje dobiti, opipljivih i neopipljivih, ključno za ocjenjivanje urbano-ruralnih partnerstava. One dokazuju da urbano-ruralna partnerstva imaju dodanu vrijednost na europskoj razini te stoga mogu pomoći u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Bilo bi korisno razviti zajedničke pokazatelje za mjerenje dobiti koje bi lokalne vlasti, uz poticaj, mogle koristiti. Dugoročno, mogu se usporedno analizirati referentni pokazatelji partnerstva, posebno u slučaju programa koje financira Europa;

| 43. | potiče lokalne i regionalne vlasti u planiranju inovativnih modela urbano-ruralnog upravljanja kako bi se maksimizirali učinci urbano-ruralne suradnje i njezini rezultati; |
| --- | --- |

43.

potiče lokalne i regionalne vlasti u planiranju inovativnih modela urbano-ruralnog upravljanja kako bi se maksimizirali učinci urbano-ruralne suradnje i njezini rezultati;

| 44. | predlaže da urbano-ruralna partnerstva budu jedan od prioriteta programa URBACT i inovativnih akcija, s ciljem skupljanja iskustava i praksi u urbano-ruralnim partnerstvima u EU-u te promicanja inovativnih modela upravljanja; |
| --- | --- |

44.

predlaže da urbano-ruralna partnerstva budu jedan od prioriteta programa URBACT i inovativnih akcija, s ciljem skupljanja iskustava i praksi u urbano-ruralnim partnerstvima u EU-u te promicanja inovativnih modela upravljanja;

| 45. | svjestan je potrebe za boljom suradnjom, posebno u prekograničnim područjima te za financijskom potporom preko programa EU-a za sufinanciranje troškova poslovanja partnerstva koji mogu biti znatni (primjerice, troškovi administrativnih i ljudskih resursa). Kako bi se osigurala održivost partnerstava mora se razmotriti aspekt odnosa troškova i koristi, u pogledu tih troškova; |
| --- | --- |

45.

svjestan je potrebe za boljom suradnjom, posebno u prekograničnim područjima te za financijskom potporom preko programa EU-a za sufinanciranje troškova poslovanja partnerstva koji mogu biti znatni (primjerice, troškovi administrativnih i ljudskih resursa). Kako bi se osigurala održivost partnerstava mora se razmotriti aspekt odnosa troškova i koristi, u pogledu tih troškova;

| 46. | smatra da učinkovito partnerstvo među svoje ključne partnere treba uključiti privatne i nevladine sektore, kao i sektor socijalne ekonomije, te osigurati podršku javnosti; |
| --- | --- |

46.

smatra da učinkovito partnerstvo među svoje ključne partnere treba uključiti privatne i nevladine sektore, kao i sektor socijalne ekonomije, te osigurati podršku javnosti;

| 47. | naglašava prekogranične aspekte urbano-ruralnih partnerstava te način na koji se instrumenti financiranja koje je predložila Komisija koriste za promoviranje potencijala ekonomskog razvoja urbanih i ruralnih prekograničnih poveznica; |
| --- | --- |

47.

naglašava prekogranične aspekte urbano-ruralnih partnerstava te način na koji se instrumenti financiranja koje je predložila Komisija koriste za promoviranje potencijala ekonomskog razvoja urbanih i ruralnih prekograničnih poveznica;

| 48. | naglašava važnost angažiranja opće javnosti; to je apsolutni imperativ u procesu urbano-ruralnog upravljanja kako bi se postigao konsenzus o zajedničkoj viziji i ciljevima te izgradilo povjerenje; |
| --- | --- |

48.

naglašava važnost angažiranja opće javnosti; to je apsolutni imperativ u procesu urbano-ruralnog upravljanja kako bi se postigao konsenzus o zajedničkoj viziji i ciljevima te izgradilo povjerenje;

| 49. | smatra da su potrebne mjere za sprečavanje urbanog širenja, što ima neželjeni učinak na održivi razvoj (ako utječe na brtvljenje tla, izglednije su poplave, prevencija rizika i opskrba vodom su problematičniji, a kvaliteta zraka je ugrožena), mobilnost (poput prometnih gužvi i troškova dodatne infrastrukture) te općenito planiranje korištenja tla. Partnerskim radom urbanog i ruralnog okružja mogu se iznaći rješenja za navedene probleme; |
| --- | --- |

49.

smatra da su potrebne mjere za sprečavanje urbanog širenja, što ima neželjeni učinak na održivi razvoj (ako utječe na brtvljenje tla, izglednije su poplave, prevencija rizika i opskrba vodom su problematičniji, a kvaliteta zraka je ugrožena), mobilnost (poput prometnih gužvi i troškova dodatne infrastrukture) te općenito planiranje korištenja tla. Partnerskim radom urbanog i ruralnog okružja mogu se iznaći rješenja za navedene probleme;

| 50. | naglašava potrebu uključivanja privatnog sektora i socijalne ekonomije koji mogu značajno doprinijeti u pogledu kriterija učinka, poslovnih i inovativnih kapaciteta, korištenja prilika i poticanja zajednica, a posebice u pogledu privlačenja kapitala i formiranja javno-privatnih partnerstava; |
| --- | --- |

50.

naglašava potrebu uključivanja privatnog sektora i socijalne ekonomije koji mogu značajno doprinijeti u pogledu kriterija učinka, poslovnih i inovativnih kapaciteta, korištenja prilika i poticanja zajednica, a posebice u pogledu privlačenja kapitala i formiranja javno-privatnih partnerstava;

| 51. | upućuje na ključne čimbenike uspješnog partnerstva: izgradnju povjerenja, prepoznavanje svake prilike, praktično razmišljanje, osmišljavanje rješenja koja idu u prilog i urbanim i ruralnim područjima, privlačenje fondova i osiguravanje dosljednosti i održivosti partnerstva. |
| --- | --- |

51.

upućuje na ključne čimbenike uspješnog partnerstva: izgradnju povjerenja, prepoznavanje svake prilike, praktično razmišljanje, osmišljavanje rješenja koja idu u prilog i urbanim i ruralnim područjima, privlačenje fondova i osiguravanje dosljednosti i održivosti partnerstva.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Izvješće Europskog parlamenta (2009/2231(INI)):

1

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0280+0+DOC+XML+V0//EN

(2)  Preporuke Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) – sveobuhvatna studija o urbano-ruralnim partnerstvima; studiju je proveo Savezni institut za istraživanje u vezi s gradnjom, urbanim poslovanjem i prostornim razvojem: Partnerstvo za održivi urbano-ruralni razvoj: dokaz; Izvješće Eurocities o Gradovima – suradnja iznad administrativnih granica: praktično iskustvo; i izvješće Vijeća europskih općina i regija o urbano-ruralnom partnerstvu za integrirani teritorijalni razvitak.

2

(3)  U ovom kontekstu bi možda valjalo uputiti na europsku mrežu PURPLE u kojoj prigradske regije iz različitih država članica EU-a zajedno surađuju na pitanju održivosti ruralnih područja koja okružuju urbana područja.

3

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/15

---

Mišljenje Odbora regija – Nacrt proračuna EU-a za 2014. godinu: prijedlozi za početak programskog razdoblja 2014. – 2020.

2013/C 356/04

ODBOR REGIJA

| — | naglašava da je postupak izrade godišnjeg proračuna EU-a od političkog i strateškog značaja za regionalne i lokalne vlasti te predlaže službeno savjetovanje o proračunima za naredne godine; |
| --- | --- |

—

naglašava da je postupak izrade godišnjeg proračuna EU-a od političkog i strateškog značaja za regionalne i lokalne vlasti te predlaže službeno savjetovanje o proračunima za naredne godine;

| — | pozdravlja nastojanja Europske komisije da pruži informacije o tome tko se financira iz fondova EU-a, no smatra da su javno dostupne informacije neodgovarajuće i nedovoljne za dobivanje ispravne sveukupne slike o potrošnji i upravljanju europskim fondovima od strane regionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

—

pozdravlja nastojanja Europske komisije da pruži informacije o tome tko se financira iz fondova EU-a, no smatra da su javno dostupne informacije neodgovarajuće i nedovoljne za dobivanje ispravne sveukupne slike o potrošnji i upravljanju europskim fondovima od strane regionalnih i lokalnih vlasti;

| — | naglašava da će pozorno pratiti hoće li spor početak provedbe programa i sporo iskorištavanje fondova imati negativan učinak na reviziju tijekom provedbe višegodišnjeg financijskog okvira planiranu za 2016.; |
| --- | --- |

—

naglašava da će pozorno pratiti hoće li spor početak provedbe programa i sporo iskorištavanje fondova imati negativan učinak na reviziju tijekom provedbe višegodišnjeg financijskog okvira planiranu za 2016.;

| — | napominje da će otprilike trećina nepodmirenih obveza (70,7 milijardi eura) biti isplaćena u 2014. godini, no slaže se sa zabrinutošću Europske komisije u vezi s financijskim godinama 2015. i 2016.; |
| --- | --- |

—

napominje da će otprilike trećina nepodmirenih obveza (70,7 milijardi eura) biti isplaćena u 2014. godini, no slaže se sa zabrinutošću Europske komisije u vezi s financijskim godinama 2015. i 2016.;

| — | smatra da je kašnjenje isplata nedopustivo i traži da rok isplate od 60 dana za programe pod zajedničkim upravljanjem bude obvezujuć i da se uvede zakonska ili financijska kazna za nepoštivanje toga roka; |
| --- | --- |

—

smatra da je kašnjenje isplata nedopustivo i traži da rok isplate od 60 dana za programe pod zajedničkim upravljanjem bude obvezujuć i da se uvede zakonska ili financijska kazna za nepoštivanje toga roka;

| — | izražava žaljenje zbog toga što Europski semestar nije spomenut u političkom predstavljanju prioriteta proračuna EU-a za 2014.; |
| --- | --- |

—

izražava žaljenje zbog toga što Europski semestar nije spomenut u političkom predstavljanju prioriteta proračuna EU-a za 2014.;

| — | predlaže da se uz prethodno isplaćivanje punog iznosa za Inicijativu za zapošljavanje mladih u razdoblju 2014. – 2015., uvedu odgovarajuće mjere (npr. izgradnja kapaciteta) za brzu provedbu; |
| --- | --- |

—

predlaže da se uz prethodno isplaćivanje punog iznosa za Inicijativu za zapošljavanje mladih u razdoblju 2014. – 2015., uvedu odgovarajuće mjere (npr. izgradnja kapaciteta) za brzu provedbu;

| — | traži također prethodno isplaćivanje odobrenih sredstava u iznosu do 200 milijuna eura za Obzor 2020., 150 milijuna za Erasmus i 50 milijuna za COSME u razdoblju 2014. – 2015.; |
| --- | --- |

—

traži također prethodno isplaćivanje odobrenih sredstava u iznosu do 200 milijuna eura za Obzor 2020., 150 milijuna za Erasmus i 50 milijuna za COSME u razdoblju 2014. – 2015.;

| — | pozdravlja činjenicu da je predviđen prijenos sredstava od 351,9 milijuna iz prvog u drugi stup zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i ponovno ističe svoje čvrsto protivljenje prijenosu sredstava u suprotnom smjeru; |
| --- | --- |

—

pozdravlja činjenicu da je predviđen prijenos sredstava od 351,9 milijuna iz prvog u drugi stup zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i ponovno ističe svoje čvrsto protivljenje prijenosu sredstava u suprotnom smjeru;

| — | preporučuje da se dodatna fleksibilnost „ukupne razlike za rast i zapošljavanje” upotrijebi u odjeljku 1b. |
| --- | --- |

—

preporučuje da se dodatna fleksibilnost „ukupne razlike za rast i zapošljavanje” upotrijebi u odjeljku 1b.

| Izvjestitelj | Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), predsjedatelj Agencije za održavanje veza između Flandrije i Europe |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti | Europska komisija, Izjava o procjeni Europske komisije za financijsku godinu 2014. (priprema nacrta proračuna za 2014.)
  SEC(2013)370, lipnja 2013.
  Vijeće Europske unije, Nacrt Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
  11655/13, 27. lipnja 2013. |

Izvjestitelj

Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), predsjedatelj Agencije za održavanje veza između Flandrije i Europe

Referentni dokumenti

Europska komisija, Izjava o procjeni Europske komisije za financijsku godinu 2014. (priprema nacrta proračuna za 2014.)

SEC(2013)370, lipnja 2013.

Vijeće Europske unije, Nacrt Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.

11655/13, 27. lipnja 2013.

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | ističe da po prvi puta izrađuje mišljenje o godišnjem proračunskom postupku EU-a kako bi predstavio stajališta regionalnih i lokalnih vlasti o proračunskim stavkama čiji su one glavni korisnici i u koje su izravno uključene; |
| --- | --- |

1.

ističe da po prvi puta izrađuje mišljenje o godišnjem proračunskom postupku EU-a kako bi predstavio stajališta regionalnih i lokalnih vlasti o proračunskim stavkama čiji su one glavni korisnici i u koje su izravno uključene;

| 2. | naglašava da je postupak izrade godišnjeg proračuna EU-a od političke i strateške važnosti za regionalne i lokalne vlasti te predlaže službeno savjetovanje s Komisijom, Vijećem ili s Parlamentom o proračunima za naredne godine, što bi omogućilo izražavanje stava OR-a nakon što Komisija objavi nacrt proračuna i, po mogućnosti, prije nego što ga Vijeće proslijedi Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je postupak izrade godišnjeg proračuna EU-a od političke i strateške važnosti za regionalne i lokalne vlasti te predlaže službeno savjetovanje s Komisijom, Vijećem ili s Parlamentom o proračunima za naredne godine, što bi omogućilo izražavanje stava OR-a nakon što Komisija objavi nacrt proračuna i, po mogućnosti, prije nego što ga Vijeće proslijedi Parlamentu;

| 3. | naglašava da se u mišljenju ne obrađuju administrativni rashodi koji se odnose na stavku V; |
| --- | --- |

3.

naglašava da se u mišljenju ne obrađuju administrativni rashodi koji se odnose na stavku V;

| 4. | u svojem mišljenju pozornost usmjerava na stavke koje su od osobitog interesa za Odbor regija i lokalne i regionalne vlasti, uključujući strukturne fondove, Obzor 2020.,COSME, Kohezijski fond i druge programe pod zajedničkim upravljanjem, kao što su EFPR i EPFRR te LIFE+; |
| --- | --- |

4.

u svojem mišljenju pozornost usmjerava na stavke koje su od osobitog interesa za Odbor regija i lokalne i regionalne vlasti, uključujući strukturne fondove, Obzor 2020.,COSME, Kohezijski fond i druge programe pod zajedničkim upravljanjem, kao što su EFPR i EPFRR te LIFE+;

Proračun EU-a i Regionalne i lokalne vlasti

| 5. | napominje da je proračun EU-a od osobite važnosti za regionalne i lokalne vlasti s obzirom na to da one izravno upravljaju određenim programima EU-a i stoga na njih razina kako odobrenih, tako i uplaćenih sredstava na tim područjima neposredno utječe, osobito s obzirom na kašnjenja u isplatama zbog gomilanja izvanrednih zahtjeva posljednjih godina, što ima izravan utjecaj na javne financije brojnih lokalnih i regionalnih vlasti diljem EU-a; |
| --- | --- |

5.

napominje da je proračun EU-a od osobite važnosti za regionalne i lokalne vlasti s obzirom na to da one izravno upravljaju određenim programima EU-a i stoga na njih razina kako odobrenih, tako i uplaćenih sredstava na tim područjima neposredno utječe, osobito s obzirom na kašnjenja u isplatama zbog gomilanja izvanrednih zahtjeva posljednjih godina, što ima izravan utjecaj na javne financije brojnih lokalnih i regionalnih vlasti diljem EU-a;

| 6. | nadalje napominje da su brojne lokalne i regionalne vlasti koje koriste fondove EU-a kao što su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijski fond, Europski socijalni fond (ESF), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), uvelike ovisne o ovim fondovima u postizanju ciljeva svojih politika; |
| --- | --- |

6.

nadalje napominje da su brojne lokalne i regionalne vlasti koje koriste fondove EU-a kao što su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijski fond, Europski socijalni fond (ESF), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), uvelike ovisne o ovim fondovima u postizanju ciljeva svojih politika;

| 7. | također želi podsjetiti da proračun EU-a predstavlja samo mali dio (otprilike 2 %) sveukupne javne potrošnje unutar EU-a i sam po sebi je nedovoljan za osiguranje iznosa od 1,8 trilijuna izravnog ulaganja u budućnost predviđenog strategijom Europa 2020. Odbor regija stoga smatra da je daljnje uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti u Europski okvir gospodarskog upravljanja od ključne važnosti i naglašava važnost njihovog sudjelovanja u kontekstu partnerskih sporazuma; |
| --- | --- |

7.

također želi podsjetiti da proračun EU-a predstavlja samo mali dio (otprilike 2 %) sveukupne javne potrošnje unutar EU-a i sam po sebi je nedovoljan za osiguranje iznosa od 1,8 trilijuna izravnog ulaganja u budućnost predviđenog strategijom Europa 2020. Odbor regija stoga smatra da je daljnje uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti u Europski okvir gospodarskog upravljanja od ključne važnosti i naglašava važnost njihovog sudjelovanja u kontekstu partnerskih sporazuma;

| 8. | naglašava da ulaganje iz europskog proračuna ima učinke multiplikatora i poluge u vidu javnog i privatnog sufinanciranja na regionalnoj, lokalnoj i nacionalnoj razini. Javna ulaganja u brojnim državama članicama uvelike ovisi o strukturnim fondovima, koji predstavljaju više od 30 % javnih ulaganja u 13 država, a u 6 država članica i više od 60 %; |
| --- | --- |

8.

naglašava da ulaganje iz europskog proračuna ima učinke multiplikatora i poluge u vidu javnog i privatnog sufinanciranja na regionalnoj, lokalnoj i nacionalnoj razini. Javna ulaganja u brojnim državama članicama uvelike ovisi o strukturnim fondovima, koji predstavljaju više od 30 % javnih ulaganja u 13 država, a u 6 država članica i više od 60 %;

| 9. | napominje da ne postoji jasna slika o udjelu regija i lokalnih vlasti, iako se pretpostavlja da velik dio proračuna EU-a crpe nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, tijela javne vlasti, nevladine organizacije, neprofitne organizacije, privatne organizacije, poduzeća, sveučilišta i obrazovne institucije, individualne osobe, itd., a sveukupno trećina javnih izdataka i dvije trećine javnih ulaganja ostvaruju se na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

napominje da ne postoji jasna slika o udjelu regija i lokalnih vlasti, iako se pretpostavlja da velik dio proračuna EU-a crpe nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, tijela javne vlasti, nevladine organizacije, neprofitne organizacije, privatne organizacije, poduzeća, sveučilišta i obrazovne institucije, individualne osobe, itd., a sveukupno trećina javnih izdataka i dvije trećine javnih ulaganja ostvaruju se na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 10. | uvjeren je da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu i nezamjenjivu ulogu u provedbi ciljeva politike EU-a; lokalne i regionalne vlasti izravno ili neizravno sudjeluju, na primjer, u:






  — | programima zapošljavanja za nezaposlene, imigrante, žene, itd.; |
| --- | --- | --- |

10.

uvjeren je da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu i nezamjenjivu ulogu u provedbi ciljeva politike EU-a; lokalne i regionalne vlasti izravno ili neizravno sudjeluju, na primjer, u:

—

programima zapošljavanja za nezaposlene, imigrante, žene, itd.;

| — | programima promicanja zapošljavanja mladih; |
| --- | --- |

—

programima promicanja zapošljavanja mladih;

| — | socijalnom uključivanju osjetljivih skupina u društvo; |
| --- | --- |

—

socijalnom uključivanju osjetljivih skupina u društvo;

| — | borbi protiv diskriminacije na radnom mjestu; |
| --- | --- |

—

borbi protiv diskriminacije na radnom mjestu;

| — | međukulturnom dijalogu i širenju kulture; |
| --- | --- |

—

međukulturnom dijalogu i širenju kulture;

| — | socijalnom uključivanju i sudjelovanju mladih; |
| --- | --- |

—

socijalnom uključivanju i sudjelovanju mladih;

| — | promicanju socijalne uključenosti osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

promicanju socijalne uključenosti osoba s invaliditetom;

| — | davanju podrške audiovizualnom sektoru; |
| --- | --- |

—

davanju podrške audiovizualnom sektoru;

| — | zaštiti okoliša i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

—

zaštiti okoliša i biološke raznolikosti;

| — | provedbi Sedmog okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

—

provedbi Sedmog okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj;

| — | programima za modernizaciju i diversifikaciju gospodarske strukture i otvaranje radnih mjesta u sektorima ICT-a, turizma, energije, zdravlja, okoliša, istraživanja, itd.; |
| --- | --- |

—

programima za modernizaciju i diversifikaciju gospodarske strukture i otvaranje radnih mjesta u sektorima ICT-a, turizma, energije, zdravlja, okoliša, istraživanja, itd.;

| — | promicanju inovacija i znanja; |
| --- | --- |

—

promicanju inovacija i znanja;

| — | pristupu transportu i telekomunikacijama,; |
| --- | --- |

—

pristupu transportu i telekomunikacijama,;

| — | promicanju energetske učinkovitosti i javnog prijevoza; |
| --- | --- |

—

promicanju energetske učinkovitosti i javnog prijevoza;

| — | obnovljivoj energiji; |
| --- | --- |

—

obnovljivoj energiji;

| — | prekograničnoj, transnacionalnoj i međuregionalnoj suradnji; |
| --- | --- |

—

prekograničnoj, transnacionalnoj i međuregionalnoj suradnji;

| — | rješavanju specifičnih problema gradova, udaljenih područja, itd.; |
| --- | --- |

—

rješavanju specifičnih problema gradova, udaljenih područja, itd.;

| — | stvaranju europskih prometnih mreža; |
| --- | --- |

—

stvaranju europskih prometnih mreža;

| — | programima za borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

—

programima za borbu protiv klimatskih promjena;

| — | poboljšanju konkurentnosti poljoprivrednog sektora; |
| --- | --- |

—

poboljšanju konkurentnosti poljoprivrednog sektora;

| — | poboljšanju kvalitete života u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

—

poboljšanju kvalitete života u ruralnim područjima;

| — | diversifikaciji ruralnog gospodarstva; |
| --- | --- |

—

diversifikaciji ruralnog gospodarstva;

| — | održivom razvoju ribarskih područja, itd.; |
| --- | --- |

—

održivom razvoju ribarskih područja, itd.;

| 11. | zaključuje da su regije i lokalne vlasti izravno i/ili neizravno uključene u upravljanje ili korištenje više od 75 % proračuna EU-a (1); |
| --- | --- |

11.

zaključuje da su regije i lokalne vlasti izravno i/ili neizravno uključene u upravljanje ili korištenje više od 75 % proračuna EU-a (1);

| 12. | pozdravlja nastojanja Europske komisije da pruži informacije o tome tko se financira iz fondova EU-a, bilo izravno od Europske komisije, ili putem nacionalnih i regionalnih vlasti, s ciljem povećanja odgovornosti putem veće transparentnosti, no smatra da su javno dostupne informacije neodgovarajuće i nedovoljne za dobivanje ispravne sveukupne slike o potrošnji i upravljanju europskim fondovima od strane regionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nastojanja Europske komisije da pruži informacije o tome tko se financira iz fondova EU-a, bilo izravno od Europske komisije, ili putem nacionalnih i regionalnih vlasti, s ciljem povećanja odgovornosti putem veće transparentnosti, no smatra da su javno dostupne informacije neodgovarajuće i nedovoljne za dobivanje ispravne sveukupne slike o potrošnji i upravljanju europskim fondovima od strane regionalnih i lokalnih vlasti;

| 13. | izražava žaljenje zbog manjka statističkih podataka zahvaljujući kojima bi Odbor regija mogao obavljati svoju savjetodavnu ulogu te od Europske komisije traži da od 2014. godine nadalje dostavlja






  — | konsolidirane podatke o iznosu primljenih sredstava i RAL-u (2) za svaku stavku proračuna i za svaku vrstu korisnika, posebice podnacionalnih tijela javne vlasti; |
| --- | --- | --- |

13.

izražava žaljenje zbog manjka statističkih podataka zahvaljujući kojima bi Odbor regija mogao obavljati svoju savjetodavnu ulogu te od Europske komisije traži da od 2014. godine nadalje dostavlja

—

konsolidirane podatke o iznosu primljenih sredstava i RAL-u (2) za svaku stavku proračuna i za svaku vrstu korisnika, posebice podnacionalnih tijela javne vlasti;

| — | podjelu neizvršenih zahtjeva za plaćanje ne samo po državama, nego i po kategorijama korisnika (nacionalne vlasti nasuprot podnacionalnim javnim vlastima); |
| --- | --- |

—

podjelu neizvršenih zahtjeva za plaćanje ne samo po državama, nego i po kategorijama korisnika (nacionalne vlasti nasuprot podnacionalnim javnim vlastima);

| — | visinu sredstava koje su tijela nacionalne i podnacionalne vlasti iskoristila za sufinanciranje projekata pod zajedničkim upravljanjem; |
| --- | --- |

—

visinu sredstava koje su tijela nacionalne i podnacionalne vlasti iskoristila za sufinanciranje projekata pod zajedničkim upravljanjem;

| 14. | poziva Europsku komisiju, Europski parlament i Europsko vijeće da usuglase i objedine načine predlaganja promjena nacrta proračuna, kako bi olakšale postupak demokratskog nadzora; |
| --- | --- |

14.

poziva Europsku komisiju, Europski parlament i Europsko vijeće da usuglase i objedine načine predlaganja promjena nacrta proračuna, kako bi olakšale postupak demokratskog nadzora;

| 15. | u tome smislu naglašava da učinkovitost europske politike ovisi o ispravnoj primjeni načela višerazinskog upravljanja, koje se smatra općim načelom kojim se uređuju strukturni fondovi (3), što znači da sve razine vlasti, svaka prema svojim ovlastima, surađuju na učinkovit način kako bi postigle ciljeve politike. Regionalne i lokalne vlasti ne mogu se smatrati korisnicima sredstava na isti način kao nevladine organizacije, privatne organizacije, poduzeća, obrazovne institucije itd.; |
| --- | --- |

15.

u tome smislu naglašava da učinkovitost europske politike ovisi o ispravnoj primjeni načela višerazinskog upravljanja, koje se smatra općim načelom kojim se uređuju strukturni fondovi (3), što znači da sve razine vlasti, svaka prema svojim ovlastima, surađuju na učinkovit način kako bi postigle ciljeve politike. Regionalne i lokalne vlasti ne mogu se smatrati korisnicima sredstava na isti način kao nevladine organizacije, privatne organizacije, poduzeća, obrazovne institucije itd.;

| 16. | podržava inicijativu Europske komisije o Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo kao dopuni Uredbe o zajedničkim odredbama; u Kodeksu se pojašnjava i proširuje partnerstvo u pripremi, provedbi i ocjeni programa i fondova ZSO-a; mišljenja je da je takvo partnerstvo najbolja garancija za učinkovito korištenje sredstava i za prilagođavanje potrebama regije ili lokalne zajednice te izražava žaljenje zbog toga što Vijeće nije uključilo Kodeks u pregovarački okvir, iako se radi o važnom upravljačkom instrumentu za programsko razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

16.

podržava inicijativu Europske komisije o Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo kao dopuni Uredbe o zajedničkim odredbama; u Kodeksu se pojašnjava i proširuje partnerstvo u pripremi, provedbi i ocjeni programa i fondova ZSO-a; mišljenja je da je takvo partnerstvo najbolja garancija za učinkovito korištenje sredstava i za prilagođavanje potrebama regije ili lokalne zajednice te izražava žaljenje zbog toga što Vijeće nije uključilo Kodeks u pregovarački okvir, iako se radi o važnom upravljačkom instrumentu za programsko razdoblje 2014. – 2020.;

| 17. | poziva Komisiju da na jasan način izvijesti o tome kako su regionalne i lokalne vlasti na pravovremen i strukturiran način uključene u stvaranje partnerskih i operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da na jasan način izvijesti o tome kako su regionalne i lokalne vlasti na pravovremen i strukturiran način uključene u stvaranje partnerskih i operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.;

| 18. | ponovno naglašava nužnost smanjenja administrativnog tereta za regionalne i lokalne vlasti te od Komisije; Vijeća i Parlamenta traži da to uzmu u obzir pri izradi novih pravila za regionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

18.

ponovno naglašava nužnost smanjenja administrativnog tereta za regionalne i lokalne vlasti te od Komisije; Vijeća i Parlamenta traži da to uzmu u obzir pri izradi novih pravila za regionalne i lokalne vlasti;

| 19. | podsjeća na svoj zahtjev da prijedlozi Europske komisije uzmu u obzir način javne potrošnje u makroekonomskom računovodstvu Europske unije i država članica. Ti bi se prijedlozi trebali osobito odnositi na pitanje razdvajanja tekućih izdataka od ulaganja u izračunima proračunskog deficita, kako bi se izbjeglo da se javna ulaganja s dugoročnim neto koristima računaju kao negativna; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na svoj zahtjev da prijedlozi Europske komisije uzmu u obzir način javne potrošnje u makroekonomskom računovodstvu Europske unije i država članica. Ti bi se prijedlozi trebali osobito odnositi na pitanje razdvajanja tekućih izdataka od ulaganja u izračunima proračunskog deficita, kako bi se izbjeglo da se javna ulaganja s dugoročnim neto koristima računaju kao negativna;

| 20. | pozdravlja nastojanja Europske komisije pri praćenju javnih izdataka u vezi s mjerama protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja nastojanja Europske komisije pri praćenju javnih izdataka u vezi s mjerama protiv klimatskih promjena;

Višegodišnji financijski okvir (VFO) i regionalne i lokalne vlasti

| 21. | pozdravlja činjenicu da je 27. lipnja 2013. postignut politički sporazum između Parlamenta, predsjedništva Vijeća i Komisije o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja činjenicu da je 27. lipnja 2013. postignut politički sporazum između Parlamenta, predsjedništva Vijeća i Komisije o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020.;

| 22. | zabrinut je što Komisija nema odgovarajuću strategiju upravljanja rizikom za slučaj da, u nedostatku višegodišnjeg financijskog okvira, kohezijska politika mora funkcionirati na temelju godišnjih proračuna; |
| --- | --- |

22.

zabrinut je što Komisija nema odgovarajuću strategiju upravljanja rizikom za slučaj da, u nedostatku višegodišnjeg financijskog okvira, kohezijska politika mora funkcionirati na temelju godišnjih proračuna;

| 23. | osobito je zabrinut što bi opća razina sljedećeg VFO-a, o kojem je Vijeće donijelo odluku, mogla biti nedostatna za ispunjavanje ambicija EU-a izraženih u strategiji Europa 2020. i u Paktu za rast i zapošljavanje; |
| --- | --- |

23.

osobito je zabrinut što bi opća razina sljedećeg VFO-a, o kojem je Vijeće donijelo odluku, mogla biti nedostatna za ispunjavanje ambicija EU-a izraženih u strategiji Europa 2020. i u Paktu za rast i zapošljavanje;

| 24. | izražava žaljenje što je gornja granica Višegodišnjeg financijskog okvira za odobrena sredstva (960 milijardi) za 34 milijardi niža u odnosu na razdoblje 2007. – 2013., i to u vremenu kada su Europi nužno potrebna sredstva za usklađeni oporavak od trenutne krize, te što je ta gornja granica (od 960 milijardi eura) za 80 milijardi eura niža od one koju je Komisija prvotno predložila; |
| --- | --- |

24.

izražava žaljenje što je gornja granica Višegodišnjeg financijskog okvira za odobrena sredstva (960 milijardi) za 34 milijardi niža u odnosu na razdoblje 2007. – 2013., i to u vremenu kada su Europi nužno potrebna sredstva za usklađeni oporavak od trenutne krize, te što je ta gornja granica (od 960 milijardi eura) za 80 milijardi eura niža od one koju je Komisija prvotno predložila;

| 25. | podržava stajalište EP-a da se uredba o Višegodišnjem financijskom okviru ne može zakonski usvojiti osim ako postoji zakonski utemeljen politički sporazum; |
| --- | --- |

25.

podržava stajalište EP-a da se uredba o Višegodišnjem financijskom okviru ne može zakonski usvojiti osim ako postoji zakonski utemeljen politički sporazum;

| 26. | izražava žaljenje zbog toga što nije postignut značajniji napredak u vezi s reformom sustava vlastitih resursa kao načina smanjenja izravnih doprinosa država članica proračunu EU-a; stoga od Vijeća, Komisije i Europskog parlamenta traži da bez odgode donesu odluku o mandatu i sastavu radne skupine za vlastite resurse na temelju sporazuma od 27. lipnja, kako bi se ispoštovao rok za prvu ocjenu predviđen za 2014. godinu. Sastanak radne skupine treba sazvati u trenutku formalnog usvajanja uredbe o Višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

26.

izražava žaljenje zbog toga što nije postignut značajniji napredak u vezi s reformom sustava vlastitih resursa kao načina smanjenja izravnih doprinosa država članica proračunu EU-a; stoga od Vijeća, Komisije i Europskog parlamenta traži da bez odgode donesu odluku o mandatu i sastavu radne skupine za vlastite resurse na temelju sporazuma od 27. lipnja, kako bi se ispoštovao rok za prvu ocjenu predviđen za 2014. godinu. Sastanak radne skupine treba sazvati u trenutku formalnog usvajanja uredbe o Višegodišnjem financijskom okviru;

| 27. | pozdravlja postignuti sporazum o poboljšanoj fleksibilnosti kako bi se u potpunosti iskoristile odgovarajuće gornje granice VFO-a, dozvoljavajući automatsko prenošenje neiskorištenih sredstava iz jedne financijske godine u sljedeću, i o obveznom pregledu i naknadnoj reviziji Višegodišnjeg financijskog okvira do kraja 2016.; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja postignuti sporazum o poboljšanoj fleksibilnosti kako bi se u potpunosti iskoristile odgovarajuće gornje granice VFO-a, dozvoljavajući automatsko prenošenje neiskorištenih sredstava iz jedne financijske godine u sljedeću, i o obveznom pregledu i naknadnoj reviziji Višegodišnjeg financijskog okvira do kraja 2016.;

| 28. | ponovno naglašava svoje čvrsto neodobravanje bilo kojeg oblika makroekonomske uvjetovanosti te smatra da mogućnost njezinog proširenja na sve stavke proračuna, kao što su to predložile neke države članice, nije ni od kakve pomoći, budući da bi se time moglo teško sankcionirati regionalne i lokalne vlasti koje nisu odgovorne za to što države članice ne poštuju te zahtjeve. Izražava žaljenje što se makroekonomska uvjetovanost i dalje spominje u članku 6. nacrta Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. |
| --- | --- |

28.

ponovno naglašava svoje čvrsto neodobravanje bilo kojeg oblika makroekonomske uvjetovanosti te smatra da mogućnost njezinog proširenja na sve stavke proračuna, kao što su to predložile neke države članice, nije ni od kakve pomoći, budući da bi se time moglo teško sankcionirati regionalne i lokalne vlasti koje nisu odgovorne za to što države članice ne poštuju te zahtjeve. Izražava žaljenje što se makroekonomska uvjetovanost i dalje spominje u članku 6. nacrta Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020.

| 29. | ponovno naglašava svoje odbijanje pričuva za postignute rezultate, budući da bi one mogle poticati razvoj neambicioznih projekata i odvratiti od inovacija; Izražava žaljenje što se one spominju u političkom predstavljanju nacrta proračuna za 2014.; |
| --- | --- |

29.

ponovno naglašava svoje odbijanje pričuva za postignute rezultate, budući da bi one mogle poticati razvoj neambicioznih projekata i odvratiti od inovacija; Izražava žaljenje što se one spominju u političkom predstavljanju nacrta proračuna za 2014.;

| 30. | podržava stajalište EP-a da se glasovanje o suglasnosti za Uredbu o Višegodišnjem financijskom okviru ne može odobriti ako ne postoji apsolutno jamstvo da će se u potpunosti platiti neplaćena potraživanja za 2013. i da Vijeće stoga ne bi trebalo samo donijeti formalnu odluku o nacrtu izmjene proračuna 2/2013 (7,3 milijarde eura), nego bi se također trebalo držati svoje političke obveze usvajanja daljnje izmjene proračuna (3,9 milijardi eura, s ciljem dostizanja predviđenih 11,2 milijarde (4)) bez odgode te u tome smislu pozdravlja činjenicu da je Komisija odlučila svoj nacrt proračuna za 2014. godinu temeljiti na pretpostavci da će te dvije izmjene proračuna za 2013. biti usvojene; |
| --- | --- |

30.

podržava stajalište EP-a da se glasovanje o suglasnosti za Uredbu o Višegodišnjem financijskom okviru ne može odobriti ako ne postoji apsolutno jamstvo da će se u potpunosti platiti neplaćena potraživanja za 2013. i da Vijeće stoga ne bi trebalo samo donijeti formalnu odluku o nacrtu izmjene proračuna 2/2013 (7,3 milijarde eura), nego bi se također trebalo držati svoje političke obveze usvajanja daljnje izmjene proračuna (3,9 milijardi eura, s ciljem dostizanja predviđenih 11,2 milijarde (4)) bez odgode te u tome smislu pozdravlja činjenicu da je Komisija odlučila svoj nacrt proračuna za 2014. godinu temeljiti na pretpostavci da će te dvije izmjene proračuna za 2013. biti usvojene;

| 31. | naglašava da će pozorno pratiti hoće li spor početak provedbe programa i sporo iskorištavanje fondova imati negativan učinak na reviziju tijekom provedbe VFO-a planiranu za 2016., |
| --- | --- |

31.

naglašava da će pozorno pratiti hoće li spor početak provedbe programa i sporo iskorištavanje fondova imati negativan učinak na reviziju tijekom provedbe VFO-a planiranu za 2016.,

Strukturni deficit proračuna EU-a

| 32. | zabrinut je zbog činjenice da Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. u europski proračun uvodi dodatni strukturni deficit od 52 milijarde. regionalne i lokalne vlasti, budući da za svoja ulaganja ovise o europskim fondovima, smatraju da je ovaj trend veoma opasan, zato što Komisija zbog manjka odobrenih sredstava za plaćanje neće moći pravovremeno isplatiti preuzete obveze te napominje da je stvaranje takvog strukturnog deficita u europskom proračunu protivno odredbama Ugovora (članci 310. i 323. Ugovora o funkcioniranju EU-a); |
| --- | --- |

32.

zabrinut je zbog činjenice da Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. u europski proračun uvodi dodatni strukturni deficit od 52 milijarde. regionalne i lokalne vlasti, budući da za svoja ulaganja ovise o europskim fondovima, smatraju da je ovaj trend veoma opasan, zato što Komisija zbog manjka odobrenih sredstava za plaćanje neće moći pravovremeno isplatiti preuzete obveze te napominje da je stvaranje takvog strukturnog deficita u europskom proračunu protivno odredbama Ugovora (članci 310. i 323. Ugovora o funkcioniranju EU-a);

| 33. | izražava svoje veliko iznenađenje da se, čak i s pretpostavkom da će dvije izmjene proračuna u 2013. koje donose 11,2 milijarde dodatnih isplaćivanja biti usvojene, na kraju 2013. godine očekuje prijenos od oko 225 milijardi (5) eura nepodmirenih obveza iz programa iz razdoblja 2007. – 2013. u novo financijsko razdoblje, što predstavlja otprilike 25 % ukupne gornje granice za isplaćivanja u razdoblju 2014. – 2020. (908,4 milijarde eura) te 1,6 puta godišnji proračun EU-a; |
| --- | --- |

33.

izražava svoje veliko iznenađenje da se, čak i s pretpostavkom da će dvije izmjene proračuna u 2013. koje donose 11,2 milijarde dodatnih isplaćivanja biti usvojene, na kraju 2013. godine očekuje prijenos od oko 225 milijardi (5) eura nepodmirenih obveza iz programa iz razdoblja 2007. – 2013. u novo financijsko razdoblje, što predstavlja otprilike 25 % ukupne gornje granice za isplaćivanja u razdoblju 2014. – 2020. (908,4 milijarde eura) te 1,6 puta godišnji proračun EU-a;

| 34. | napominje da ovaj iznos nepodmirenih obveza odudara od političkog cilja koji je EP naveo u pregovorima, odnosno da će novo programsko razdoblje započeti s čistim računima; upozorava da će na kraju 2020. nepodmirene obveze iznositi otprilike 277 milijardi (6) eura te da će taj raskorak, tj. strukturni deficit, rasti sa svakim novim VFO-om; |
| --- | --- |

34.

napominje da ovaj iznos nepodmirenih obveza odudara od političkog cilja koji je EP naveo u pregovorima, odnosno da će novo programsko razdoblje započeti s čistim računima; upozorava da će na kraju 2020. nepodmirene obveze iznositi otprilike 277 milijardi (6) eura te da će taj raskorak, tj. strukturni deficit, rasti sa svakim novim VFO-om;

| 35. | ističe da su dva područja koja najviše doprinose sveukupnoj razini nepodmirenih obveza kohezijska politika (dvije trećine ukupnog iznosa) i ruralni razvoj, te predlaže pronalaženje rješenja za izbjegavanje gomilanja nepodmirenih obveza tijekom godina; |
| --- | --- |

35.

ističe da su dva područja koja najviše doprinose sveukupnoj razini nepodmirenih obveza kohezijska politika (dvije trećine ukupnog iznosa) i ruralni razvoj, te predlaže pronalaženje rješenja za izbjegavanje gomilanja nepodmirenih obveza tijekom godina;

| 36. | podržava poziv Europskog parlamenta Europskoj komisiji da „pruži mjesečna izvješća (...) o razvoju zahtjeva za isplaćivanje država članica za strukturne fondove, kohezijski fond, fondove za ruralni razvoj i ribarstvo (podjela po državi članici i fondu)”; |
| --- | --- |

36.

podržava poziv Europskog parlamenta Europskoj komisiji da „pruži mjesečna izvješća (...) o razvoju zahtjeva za isplaćivanje država članica za strukturne fondove, kohezijski fond, fondove za ruralni razvoj i ribarstvo (podjela po državi članici i fondu)”;

| 37. | napominje da će otprilike trećina sveukupnih nepodmirenih obveza (70,7 milijardi) biti isplaćena u 2014. godini, no jednako kao i Europska komisija izražava zabrinutost u vezi s financijskim godinama 2015. i 2016. i da, dok u 2014. godini, kao prvoj godini novog VFO-a, postoji prostor za manevar s odobrenim sredstvima za plaćanje budući da novim programima treba vremena za početak provedbe (osobito onima pod zajedničkim upravljanjem), ta će se fleksibilnost s godinama smanjivati; |
| --- | --- |

37.

napominje da će otprilike trećina sveukupnih nepodmirenih obveza (70,7 milijardi) biti isplaćena u 2014. godini, no jednako kao i Europska komisija izražava zabrinutost u vezi s financijskim godinama 2015. i 2016. i da, dok u 2014. godini, kao prvoj godini novog VFO-a, postoji prostor za manevar s odobrenim sredstvima za plaćanje budući da novim programima treba vremena za početak provedbe (osobito onima pod zajedničkim upravljanjem), ta će se fleksibilnost s godinama smanjivati;

| 38. | u tome pogledu naglašava pozitivan aspekt dogovora iz Višegodišnjeg financijskog okvira (7) o mogućnostima veće fleksibilnosti unutar VFO-a i o takozvanoj ukupnoj razlici do gornje granice za plaćanje (8); |
| --- | --- |

38.

u tome pogledu naglašava pozitivan aspekt dogovora iz Višegodišnjeg financijskog okvira (7) o mogućnostima veće fleksibilnosti unutar VFO-a i o takozvanoj ukupnoj razlici do gornje granice za plaćanje (8);

| 39. | izražava zabrinutost činjenicom da Komisija ne predviđa razliku za 2014. godinu, s obzirom na to da razina isplaćivanja iznosi 136,1 milijardu, što znači da Komisija neće imati dodatne razlike za 2015. godinu i da postoji rizik od ponovnog gomilanja strukturnog deficita s početkom novih programa u razdoblju 2014. – 2020. i preostalih zaostataka iz razdoblja 2007. – 2013. (+/– 155 milijardi eura); |
| --- | --- |

39.

izražava zabrinutost činjenicom da Komisija ne predviđa razliku za 2014. godinu, s obzirom na to da razina isplaćivanja iznosi 136,1 milijardu, što znači da Komisija neće imati dodatne razlike za 2015. godinu i da postoji rizik od ponovnog gomilanja strukturnog deficita s početkom novih programa u razdoblju 2014. – 2020. i preostalih zaostataka iz razdoblja 2007. – 2013. (+/– 155 milijardi eura);

| 40. | skreće pozornost na posljedice novog pravila „n+3” za opozive na području kohezijske politike u odnosu na gomilanje nepodmirenih obveza u narednim godinama. U tom pogledu Odbor regija preporučuje da isplaćivanje neplaćenih potraživanja iz razdoblja 2007. – 2013. ima pravo prvenstva u razdoblju 2014. – 2020. (70 milijardi eura tijekom tri godine), budući da će se potraživanja za isplaćivanje za novo programsko razdoblje početi gomilati u razdoblju 2017. – 2018. (2014 + 3 godine, uzimajući u obzir kašnjenja u pokretanju provedbe programa u 2014. godini zbog kasnog dogovora o VFO-u); |
| --- | --- |

40.

skreće pozornost na posljedice novog pravila „n+3” za opozive na području kohezijske politike u odnosu na gomilanje nepodmirenih obveza u narednim godinama. U tom pogledu Odbor regija preporučuje da isplaćivanje neplaćenih potraživanja iz razdoblja 2007. – 2013. ima pravo prvenstva u razdoblju 2014. – 2020. (70 milijardi eura tijekom tri godine), budući da će se potraživanja za isplaćivanje za novo programsko razdoblje početi gomilati u razdoblju 2017. – 2018. (2014 + 3 godine, uzimajući u obzir kašnjenja u pokretanju provedbe programa u 2014. godini zbog kasnog dogovora o VFO-u);

| 41. | smatra da je kašnjenje isplata nedopustivo i traži da rok isplate od 60 dana za programe pod zajedničkim upravljanjem bude obvezujuć i da se uvede zakonska ili financijska kazna za nepoštivanje toga roka te da se postojeće financijske kazne (zatezna kamata) za programe kojima se centralizirano upravlja (npr. Sedmi okvirni program/budući projekti vezani uz Obzor 2020.) predvide za druge fondove kada se isplaćivanja ne izvršavaju unutar roka. To je pitanje od osobite važnosti za regionalne i lokalne vlasti koje čekaju na povrat troškova. Odbor regija stoga očekuje rješenje ovog pitanja u sljedećoj reviziji Financijske uredbe EU-a; |
| --- | --- |

41.

smatra da je kašnjenje isplata nedopustivo i traži da rok isplate od 60 dana za programe pod zajedničkim upravljanjem bude obvezujuć i da se uvede zakonska ili financijska kazna za nepoštivanje toga roka te da se postojeće financijske kazne (zatezna kamata) za programe kojima se centralizirano upravlja (npr. Sedmi okvirni program/budući projekti vezani uz Obzor 2020.) predvide za druge fondove kada se isplaćivanja ne izvršavaju unutar roka. To je pitanje od osobite važnosti za regionalne i lokalne vlasti koje čekaju na povrat troškova. Odbor regija stoga očekuje rješenje ovog pitanja u sljedećoj reviziji Financijske uredbe EU-a;

| 42. | izražava žaljenje zbog nastanka velikog broja izmjena proračuna za vrijeme provedbe zbog nerealistično niskih procjena potreba za isplaćivanjima koje su nametnuli Vijeće, Komisija i Parlament. U 2013. godini već je bilo 5 nacrta izmjena proračuna, dok ih je 2010. godine bilo 10; |
| --- | --- |

42.

izražava žaljenje zbog nastanka velikog broja izmjena proračuna za vrijeme provedbe zbog nerealistično niskih procjena potreba za isplaćivanjima koje su nametnuli Vijeće, Komisija i Parlament. U 2013. godini već je bilo 5 nacrta izmjena proračuna, dok ih je 2010. godine bilo 10;

| 43. | od Komisije, Parlamenta i Vijeća traži da iznađu strukturna rješenja za rješavanje strukturnog proračunskog deficita, kako odobreni prihodi regionalnih i lokalnih vlasti ne bi bili ugroženi manjcima odobrenih sredstava iz proračuna EU-a; |
| --- | --- |

43.

od Komisije, Parlamenta i Vijeća traži da iznađu strukturna rješenja za rješavanje strukturnog proračunskog deficita, kako odobreni prihodi regionalnih i lokalnih vlasti ne bi bili ugroženi manjcima odobrenih sredstava iz proračuna EU-a;

Nacrt proračuna EU-a za 2014.: strateški prioriteti za regionalne i lokalne vlasti

Europa 2020.

| 44. | ponovo potvrđuje da su podnacionalna javna ulaganja uglavnom usmjerena na ključne sektore koji su od odlučujuće važnosti za uspjeh strategije Europa 2020.; ponovno poziva na davanje snažnijeg političkog prioriteta stvaranju sinergija između proračuna EU-a, država članica, regija i lokalnih vlasti orijentiranih na postizanje prioritetnih ciljeva EU-a; |
| --- | --- |

44.

ponovo potvrđuje da su podnacionalna javna ulaganja uglavnom usmjerena na ključne sektore koji su od odlučujuće važnosti za uspjeh strategije Europa 2020.; ponovno poziva na davanje snažnijeg političkog prioriteta stvaranju sinergija između proračuna EU-a, država članica, regija i lokalnih vlasti orijentiranih na postizanje prioritetnih ciljeva EU-a;

| 45. | pozdravlja inicijativu Komisije za praćenje cjelokupne javne potrošnje namijenjene financiranju strategije Europa 2020., no izražava iznenađenje činjenicom da je kao temelj za to uzeto sedam vodećih inicijativa, umjesto pet glavnih ciljeva (zapošljavanje, inovacije, obrazovanje, socijalno uključivanje i klima/energija); |
| --- | --- |

45.

pozdravlja inicijativu Komisije za praćenje cjelokupne javne potrošnje namijenjene financiranju strategije Europa 2020., no izražava iznenađenje činjenicom da je kao temelj za to uzeto sedam vodećih inicijativa, umjesto pet glavnih ciljeva (zapošljavanje, inovacije, obrazovanje, socijalno uključivanje i klima/energija);

| 46. | izražava žaljenje što nije spomenuto 11 tematskih ciljeva Uredbe o zajedničkim odredbama na koje trebaju biti usmjereni Europski strukturni i investicijski fondovi (9), što bi trebalo biti u skladu sa Zajedničkim strateškim okvirom kojeg je Europska komisija predložila 14. ožujka 2012.; |
| --- | --- |

46.

izražava žaljenje što nije spomenuto 11 tematskih ciljeva Uredbe o zajedničkim odredbama na koje trebaju biti usmjereni Europski strukturni i investicijski fondovi (9), što bi trebalo biti u skladu sa Zajedničkim strateškim okvirom kojeg je Europska komisija predložila 14. ožujka 2012.;

| 47. | ponovno poziva na fleksibilnost s ciljem poštovanja teritorijalnih posebnosti regija i gradova; |
| --- | --- |

47.

ponovno poziva na fleksibilnost s ciljem poštovanja teritorijalnih posebnosti regija i gradova;

| 48. | izražava žaljenje zbog toga što Europski semestar nije spomenut u političkom predstavljanju prioriteta proračuna EU-a za 2014., Nadalje, izražava žaljenje zbog toga što je Komisija zanemarila poziv EP-a da pruži činjenične i konkretne podatke o tome kako njezin predloženi nacrt proračuna EU-a može imati pokretačku, poticajnu, sinergijsku i upotpunjujuću ulogu u ulaganjima na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini u cilju provedbe prioriteta dogovorenih u okviru Europskog semestra
   (10) i stoga, na temelju načela višerazinskog upravljanja, traži uključenost regija u Europski semestar, osobito regija sa zakonodavnim ovlastima. |
| --- | --- |

48.

izražava žaljenje zbog toga što Europski semestar nije spomenut u političkom predstavljanju prioriteta proračuna EU-a za 2014., Nadalje, izražava žaljenje zbog toga što je Komisija zanemarila poziv EP-a da pruži činjenične i konkretne podatke o tome kako njezin predloženi nacrt proračuna EU-a može imati pokretačku, poticajnu, sinergijsku i upotpunjujuću ulogu u ulaganjima na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini u cilju provedbe prioriteta dogovorenih u okviru Europskog semestra
   (10) i stoga, na temelju načela višerazinskog upravljanja, traži uključenost regija u Europski semestar, osobito regija sa zakonodavnim ovlastima.

Inicijativa za zapošljavanje mladih

| 49. | podržava Inicijativu za zapošljavanje mladih i zahtijeva da ona bude dijelom budućih sporazuma o partnerstvu, naglašavajući da regije i lokalne vlasti moraju biti u potpunosti uključene u provođenje svih inicijativa za zapošljavanje, s obzirom na to da one na najbolji način mogu ocijeniti lokalna tržišta rada i po mjeri izrađene programe za mlade te budući da brojne regije imaju potpune ovlasti u ovome području politike; |
| --- | --- |

49.

podržava Inicijativu za zapošljavanje mladih i zahtijeva da ona bude dijelom budućih sporazuma o partnerstvu, naglašavajući da regije i lokalne vlasti moraju biti u potpunosti uključene u provođenje svih inicijativa za zapošljavanje, s obzirom na to da one na najbolji način mogu ocijeniti lokalna tržišta rada i po mjeri izrađene programe za mlade te budući da brojne regije imaju potpune ovlasti u ovome području politike;

| 50. | izražava žaljenje zbog toga što je Inicijativa za zapošljavanje mladih uspostavljena usporedno s drugim fondovima, umjesto da se za rješavanje tog problema koristi okvir ESF-a, čime se povećava administrativni teret za korisnike; |
| --- | --- |

50.

izražava žaljenje zbog toga što je Inicijativa za zapošljavanje mladih uspostavljena usporedno s drugim fondovima, umjesto da se za rješavanje tog problema koristi okvir ESF-a, čime se povećava administrativni teret za korisnike;

| 51. | napominje da je Komisija predložila prethodno isplaćivanje punog iznosa (6 milijardi eura) (11) za Inicijativu za zapošljavanje mladih u razdoblju 2014. – 2015. i predlaže da se pri tome uvedu odgovarajuće mjere (npr. izgradnja kapaciteta) za brzu provedbu, s obzirom na mogućnost usvajanja nacrta Uredbe o zajedničkim odredbama i Uredbe o Europskim strukturnim fondovima prije Uredbe o Višegodišnjem financijskom okviru, tj. krajem 2013., što bi prouzročilo zakašnjenje provedbe, te s obzirom na opću neizvjesnost u vezi s time kako će države članice i regije provesti ovu inicijativu i s time kako će brza biti apsorpcija namijenjenih joj sredstava; uz to poziva na izmjenu članka 9. točka f) kako bi se uklonilo ograničenje nove stavke proračuna za Inicijativu za zapošljavanje mladih na 3 milijarde eura; Ovaj je potez još nužniji u cilju izbjegavanja preraspodjele sredstava nužnih za koheziju nakon 2016., kao što su programi prekogranične suradnje ili dijelovi Instrumenta za povezivanje Europe |
| --- | --- |

51.

napominje da je Komisija predložila prethodno isplaćivanje punog iznosa (6 milijardi eura) (11) za Inicijativu za zapošljavanje mladih u razdoblju 2014. – 2015. i predlaže da se pri tome uvedu odgovarajuće mjere (npr. izgradnja kapaciteta) za brzu provedbu, s obzirom na mogućnost usvajanja nacrta Uredbe o zajedničkim odredbama i Uredbe o Europskim strukturnim fondovima prije Uredbe o Višegodišnjem financijskom okviru, tj. krajem 2013., što bi prouzročilo zakašnjenje provedbe, te s obzirom na opću neizvjesnost u vezi s time kako će države članice i regije provesti ovu inicijativu i s time kako će brza biti apsorpcija namijenjenih joj sredstava; uz to poziva na izmjenu članka 9. točka f) kako bi se uklonilo ograničenje nove stavke proračuna za Inicijativu za zapošljavanje mladih na 3 milijarde eura; Ovaj je potez još nužniji u cilju izbjegavanja preraspodjele sredstava nužnih za koheziju nakon 2016., kao što su programi prekogranične suradnje ili dijelovi Instrumenta za povezivanje Europe

Smanjenja proračuna za ključne programe

| 52. | osobito je zabrinut zbog smanjenja u brojnim stavkama proračuna koje su ključne za postizanje dugoročnog ulaganja nužnog za brz oporavak gospodarstva, posebice na području kohezijske politike, ruralnog razvoja te programa COSME ili Obzor 2020.; |
| --- | --- |

52.

osobito je zabrinut zbog smanjenja u brojnim stavkama proračuna koje su ključne za postizanje dugoročnog ulaganja nužnog za brz oporavak gospodarstva, posebice na području kohezijske politike, ruralnog razvoja te programa COSME ili Obzor 2020.;

| 53. | također, u skladu s člankom 9.točkom f) nacrta Uredbe Vijeća o VFO-u od 27. lipnja 2013. traži prethodno isplaćivanje odobrenih sredstava u iznosu do 200 milijuna eura za Obzor 2020., 150 milijuna za Erasmus i 50 milijuna za COSME u razdoblju 2014. – 2015., |
| --- | --- |

53.

također, u skladu s člankom 9.točkom f) nacrta Uredbe Vijeća o VFO-u od 27. lipnja 2013. traži prethodno isplaćivanje odobrenih sredstava u iznosu do 200 milijuna eura za Obzor 2020., 150 milijuna za Erasmus i 50 milijuna za COSME u razdoblju 2014. – 2015.,

| 54. | nije iznenađen činjenicom da su odobrena sredstva za područje kohezijske politike za 2014. godinu svedena na najmanju moguću mjeru, s obzirom na očekivana kašnjenja (12) u provedbi sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, no poziva države članice da se usredotoče na operativne programe kako bi sredstva aktivirale već u 2014. godini; |
| --- | --- |

54.

nije iznenađen činjenicom da su odobrena sredstva za područje kohezijske politike za 2014. godinu svedena na najmanju moguću mjeru, s obzirom na očekivana kašnjenja (12) u provedbi sporazuma o partnerstvu i operativnih programa, no poziva države članice da se usredotoče na operativne programe kako bi sredstva aktivirale već u 2014. godini;

| 55. | izražava žaljenje zbog brisanja stavke proračuna u vezi s Erasmusom za izabrane lokalne i regionalne predstavnike iz stavke 1b (proračunska stavka 13 03 77 11) i na temelju iskustva OR-a s tom inicijativom traži njezino daljnje provođenje; |
| --- | --- |

55.

izražava žaljenje zbog brisanja stavke proračuna u vezi s Erasmusom za izabrane lokalne i regionalne predstavnike iz stavke 1b (proračunska stavka 13 03 77 11) i na temelju iskustva OR-a s tom inicijativom traži njezino daljnje provođenje;

| 56. | pozdravlja povišenje odobrenih sredstava od 10,3 % za program LIFE+ u odnosu na 2013., no smatra da je smanjenje sredstava za plaćanje (– 1,1 %) neshvatljivo; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja povišenje odobrenih sredstava od 10,3 % za program LIFE+ u odnosu na 2013., no smatra da je smanjenje sredstava za plaćanje (– 1,1 %) neshvatljivo;

| 57. | pozdravlja značajan prijelaz s izravnog upravljanja na zajedničko upravljanje za EFPR, iako to podrazumijeva niža isplaćivanja na početku financijskog razdoblja; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja značajan prijelaz s izravnog upravljanja na zajedničko upravljanje za EFPR, iako to podrazumijeva niža isplaćivanja na početku financijskog razdoblja;

| 58. | pozdravlja odredbu uključenu u članak 8. nacrta uredbe Vijeća o VFO-u, kojom se omogućuje revizija Višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se, povrh određene gornje granice potrošnje, namijenjena sredstva koja ne budu iskorištena u 2014. godini mogla prenijeti na naredne godine, u slučaju usvajanja, nakon 1. siječnja 2014., novih planova ili programa pod zajedničkim upravljanjem; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja odredbu uključenu u članak 8. nacrta uredbe Vijeća o VFO-u, kojom se omogućuje revizija Višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se, povrh određene gornje granice potrošnje, namijenjena sredstva koja ne budu iskorištena u 2014. godini mogla prenijeti na naredne godine, u slučaju usvajanja, nakon 1. siječnja 2014., novih planova ili programa pod zajedničkim upravljanjem;

Fleksibilnost proračuna

| 59. | pozdravlja činjenicu da je predviđen prijenos sredstava od 351,9 milijuna iz prvog u drugi stup zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i ponovno ističe svoje čvrsto protivljenje prijenosu sredstava u suprotnom smjeru, |
| --- | --- |

59.

pozdravlja činjenicu da je predviđen prijenos sredstava od 351,9 milijuna iz prvog u drugi stup zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i ponovno ističe svoje čvrsto protivljenje prijenosu sredstava u suprotnom smjeru,

| 60. | naglašava da ni zaključci Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013., niti nacrt Uredbe Vijeća od 27. lipnja ne predviđaju zasebnu gornju granicu za kohezijsku politiku, te da je ona umjesto toga preoblikovana u podstavku. Na temelju toga Odbor pobija brojna pozivanja na ovu zasebnu gornju granicu u Nacrtu proračuna za 2014. (13) i stoga se zauzima za prijenose odobrenih sredstava/sredstava za plaćanje unutar stavke 1, gdje je to primjenjivo; |
| --- | --- |

60.

naglašava da ni zaključci Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013., niti nacrt Uredbe Vijeća od 27. lipnja ne predviđaju zasebnu gornju granicu za kohezijsku politiku, te da je ona umjesto toga preoblikovana u podstavku. Na temelju toga Odbor pobija brojna pozivanja na ovu zasebnu gornju granicu u Nacrtu proračuna za 2014. (13) i stoga se zauzima za prijenose odobrenih sredstava/sredstava za plaćanje unutar stavke 1, gdje je to primjenjivo;

| 61. | pozdravlja „ukupnu razliku za rast i zapošljavanje”, koja će se sastojati od raspoloživih razlika do gornjih granica VFO-a za odobrena sredstva za razdoblje 2014. – 2017., izražava zadovoljstvo time što se povezana odobrena sredstva mogu koristiti „iznad” gornjih granica za godine od 2016. do 2020. (14) te predlaže da se ta dodatna fleksibilnost koristi za stavku 1. b). |
| --- | --- |

61.

pozdravlja „ukupnu razliku za rast i zapošljavanje”, koja će se sastojati od raspoloživih razlika do gornjih granica VFO-a za odobrena sredstva za razdoblje 2014. – 2017., izražava zadovoljstvo time što se povezana odobrena sredstva mogu koristiti „iznad” gornjih granica za godine od 2016. do 2020. (14) te predlaže da se ta dodatna fleksibilnost koristi za stavku 1. b).

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  ova procjena se temelji na preuzetim obvezama iz prvotnog proračuna za 2013. godinu, a uzete su u obzir sljedeće glavne stavke proračuna: Europski socijalni fond, potpora poljoprivredi, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Transeuropska prometna mreža, program Life+, istraživački programi, Fond za ribarstvo, Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Instrument za pretpristupnu pomoć, Program za cjeloživotno učenje, kultura, Mladi na djelu, Mediji 2007., Instrument za europsko susjedstvo i partnerstvo.

1

(2)  RAL: „reste à liquider” (francuski izraz) znači neizvršeni zahtjevi za plaćanje. Razlika između preuzetih obveza i s njima povezanih isplaćivanja svake godine predstavlja dodatne neizvršene zahtjeve za plaćanje za tu godinu.

2

(3)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog pomorskog i ribarskog fonda koji je uključen u Zajednički strateški okvir te o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006

3

(SEC(2011) 1141 final) (SEC(2011) 1142 final)

(4)  Europska komisija je u vezi s neplaćenim potraživanjima na kraju 2012. godine spomenula proturječan iznos od 16,2 milijarde, no sada ostaje pri novom iznosu za 2013. godinu. Iznos od 11,2 milijarde odnosi se na sve stavke proračuna, pri čemu stavka 1b (kohezijska politika) predstavlja 9 milijardi eura.

4

(5)  Europska komisija, Izjava o procjeni Europske komisije za financijsku godinu 2014. (priprema nacrta proračuna za 2014.), SEC(2013) 370, lipanj 2013., Prilog III-Pregled zahtjeva za isplaćivanje, str. 86.

5

(6)  Iznos od 277 milijardi (Formula obveze iz razdoblja 2007. – 2013. i iz ranijih razdoblja čije se isplaćivanje očekuje u razdoblju 2014. – 2020.).

6

(7)  Nacrt Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020., 27. lipnja 2013., članak 3a.

7

(8)  Ukupna razlika do gornje granice za plaćanje određuje da će Komisija svake godine, počevši od 2015., pomicati gornju granicu za plaćanje naviše za iznos koji odgovara razlici između izvršenih isplaćivanja i gornje granice za plaćanje određene Višegodišnjim financijskim okvirom za godinu n-1 (npr. 2014.).

8

(9)  Lambert van Nistelrooij/Constanze Angela Krehl – Nacrt izvješća o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi (...), usvojen u odboru EP-a 10. srpnja, članak 9.: Tematski ciljevi: 1) jačanje istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija, 2) poboljšanje pristupa, korištenja i kvalitete informacijskih i komunikacijskih tehnologija, 3) poboljšanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva, poljoprivrednog sektora te ribarskog sektora i sektora akvakulture, 4) podrška prijelazu na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika, 5) promicanje prilagodbe klimatskim promjenama i prevencije rizika i upravljanja njime, 6) očuvanje i zaštita okoliša te promicanje učinkovitosti resursa, 7) otklanjanje uskih grla u infrastrukturama glavnih mreža i uvođenje veza koje nedostaju, 8) promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja i podrška mobilnosti radne snage, 9) promicanje socijalne uključenosti i borba protiv siromaštva i svih oblika diskriminacije, 10) ulaganje u obrazovanje, osposobljavanje i strukovno osposobljavanje za vještine i cjeloživotno učenje, 11) jačanje institucionalnih kapaciteta tijela javne vlasti i dionika te učinkovite javne uprave.

9

(10)  Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2014., odjeljak III – Komisija, točka 22.

10

(11)  Tj. prethodno isplaćivanje kako iznosa od 2,143 milijarde dogovorenog sporazumom EP-a i Vijeća o Višegodišnjem financijskom okviru od 27. lipnja 2013. (članak 9. točka f)), tako i 3 milijarde eura iz proračuna ESF-a.

11

(12)  Godine 2006. opća je uredba objavljenja u Službenom listu krajem srpnja, dok se sada objavljivanje ne očekuje prije studenog ili prosinca, što znači dodatnih 5 ili 6 mjeseci zakašnjenja u usporedbi s prošlim financijskim razdobljem (u kojem je kašnjenje već bilo značajno).

12

(13)  Jedina dogovorena zasebna gornja granica odnosi se na troškove u vezi s tržištem i na izravna plaćanja pod stavkom 2. te administrativne troškove pod stavkom 5.

13

(14)  Vidi članak 9. točku g) nacrta Uredbe Vijeća o VFO-u.

14

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/23

---

Mišljenje Odbora regija – Stajalište lokalnih i regionalnih vlasti o plinu i nafti iz škriljevca i gustih formacija (nekonvencionalni ugljikovodici)

2013/C 356/05

ODBOR REGIJA

| — | slaže se s europskim povjerenikom za okoliš da dosadašnje studije ukazuju na to da postoji određen broj nedoumica ili nedostataka u trenutačnom zakonodavstvu EU-a, naglašava da će uklanjanje zdravstvenih i ekoloških rizika biti od najveće važnosti ako industrija želi dobiti podršku javnosti te poziva Europsku komisiju da donese okvir za upravljanje rizicima i rješavanje propusta u relevantnim propisima EU-a; |
| --- | --- |

—

slaže se s europskim povjerenikom za okoliš da dosadašnje studije ukazuju na to da postoji određen broj nedoumica ili nedostataka u trenutačnom zakonodavstvu EU-a, naglašava da će uklanjanje zdravstvenih i ekoloških rizika biti od najveće važnosti ako industrija želi dobiti podršku javnosti te poziva Europsku komisiju da donese okvir za upravljanje rizicima i rješavanje propusta u relevantnim propisima EU-a;

| — | traži da se poštuju odluke lokalnih i regionalnih vlasti o zabrani, ograničenju i kontroli razvoja i aktivnosti povezanih s crpljenjem nekonvencionalnih ugljikovodika. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati pravo na izuzimanje osjetljivih područja (npr. zaštićenih područja pitke vode, sela, obradive zemlje itd.) od mogućih aktivnosti vezanih uz razradu ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika; |
| --- | --- |

—

traži da se poštuju odluke lokalnih i regionalnih vlasti o zabrani, ograničenju i kontroli razvoja i aktivnosti povezanih s crpljenjem nekonvencionalnih ugljikovodika. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati pravo na izuzimanje osjetljivih područja (npr. zaštićenih područja pitke vode, sela, obradive zemlje itd.) od mogućih aktivnosti vezanih uz razradu ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika;

| — | ističe ključnu važnost načela transparentnosti te uključivanja onih dijelova javnosti na koje se to odnosi kao i lokalnih i regionalnih vlasti u donošenje odluka na ovom osjetljivom području, te izražava zabrinutost da se ne pridaje dovoljno pozornosti tim načelima u svim državama članicama; |
| --- | --- |

—

ističe ključnu važnost načela transparentnosti te uključivanja onih dijelova javnosti na koje se to odnosi kao i lokalnih i regionalnih vlasti u donošenje odluka na ovom osjetljivom području, te izražava zabrinutost da se ne pridaje dovoljno pozornosti tim načelima u svim državama članicama;

| — | podržava prijedlog da se nekonvencionalni ugljikovodici unesu u Prilog I. izmijenjene direktive EU-a o Procjeni učinka na okoliš (EIA) kako bi joj relevantni projekti bili sustavno podložni te poziva Europsku komisiju da razmotri uspostavljanje zajedničkih ekoloških standarda za istraživanje i vađenje nekonvencionalnih ugljikohidrata u EU-u kako bi se olakšalo ujednačeno i razumljivo procjenjivanje učinka na okoliš. |
| --- | --- |

—

podržava prijedlog da se nekonvencionalni ugljikovodici unesu u Prilog I. izmijenjene direktive EU-a o Procjeni učinka na okoliš (EIA) kako bi joj relevantni projekti bili sustavno podložni te poziva Europsku komisiju da razmotri uspostavljanje zajedničkih ekoloških standarda za istraživanje i vađenje nekonvencionalnih ugljikohidrata u EU-u kako bi se olakšalo ujednačeno i razumljivo procjenjivanje učinka na okoliš.

| Izvjestitelj | vijećnik Brian MEANEY (IE/EA), vijeće okruga Clare i regionalnih vlasti oblasti Mid-West |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Samoinicijativno mišljenje |

Izvjestitelj

vijećnik Brian MEANEY (IE/EA), vijeće okruga Clare i regionalnih vlasti oblasti Mid-West

Referentni dokument

Samoinicijativno mišljenje

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | potvrđuje da su Europi potrebni financijski prihvatljivi, održivi, globalno konkurentni i sigurni izvori energije bez ugljičnog otiska, što predstavlja velik izazov za Europsku uniju. To je ujedno i razlog zbog kojeg države članice nastoje pronaći sve alternativne izvore, što je potaknulo veliko zanimanje za nekonvencionalne ugljikovodike. Zanimanje se razvilo u kontekstu trenutno nedosljednog i neusklađenog regulatornog okvira u zemljama EU-a; međutim, ukazuje na to da nekonvencionalni ugljikovodici ipak nisu održivi u pogledu klimatskih promjena ili dugoročne opskrbe energijom, a uz to su i visokorizični; |
| --- | --- |

1.

potvrđuje da su Europi potrebni financijski prihvatljivi, održivi, globalno konkurentni i sigurni izvori energije bez ugljičnog otiska, što predstavlja velik izazov za Europsku uniju. To je ujedno i razlog zbog kojeg države članice nastoje pronaći sve alternativne izvore, što je potaknulo veliko zanimanje za nekonvencionalne ugljikovodike. Zanimanje se razvilo u kontekstu trenutno nedosljednog i neusklađenog regulatornog okvira u zemljama EU-a; međutim, ukazuje na to da nekonvencionalni ugljikovodici ipak nisu održivi u pogledu klimatskih promjena ili dugoročne opskrbe energijom, a uz to su i visokorizični;

| 2. | uvažava značajne ekološke i zdravstvene rizike koje predstavlja postupak horizontalnog hidrauličkog lomljenja (fracking) vodom s velikim volumenom fluida (razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika) koji se koristi za pristup nekonvencionalnim ugljikovodicima; |
| --- | --- |

2.

uvažava značajne ekološke i zdravstvene rizike koje predstavlja postupak horizontalnog hidrauličkog lomljenja (fracking) vodom s velikim volumenom fluida (razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika) koji se koristi za pristup nekonvencionalnim ugljikovodicima;

| 3. | naglašava da je potrebna odlučna reakcija Europske komisije i poziva je da od država članica zatraži da relevantnim regionalnim i lokalnim vlastima osiguraju sredstva za ispravno ispunjavanje regulatornih i nadzornih uloga i odgovornosti, osobito na socijalnom i ekološkom području, uključujući ispravno upravljanje svim prirodnim resursima koji odgovaraju različitim nadležnostima regionalnih i lokalnih vlasti u zemljama EU-a; |
| --- | --- |

3.

naglašava da je potrebna odlučna reakcija Europske komisije i poziva je da od država članica zatraži da relevantnim regionalnim i lokalnim vlastima osiguraju sredstva za ispravno ispunjavanje regulatornih i nadzornih uloga i odgovornosti, osobito na socijalnom i ekološkom području, uključujući ispravno upravljanje svim prirodnim resursima koji odgovaraju različitim nadležnostima regionalnih i lokalnih vlasti u zemljama EU-a;

| 4. | naglašava da prijelaz na moguće potpuno obnovljive izvore energije uvijek mora imati prednost te da se pozornost i sredstva potrebni za taj prijelaz ne smiju usmjeravati na „nekonvencionalne“ ili druge oblike energije; Priznaje ulogu koji nekonvencionalni ugljikovodici mogu igrati u prijelaznom razdoblju s fosilnog goriva na energiju iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

4.

naglašava da prijelaz na moguće potpuno obnovljive izvore energije uvijek mora imati prednost te da se pozornost i sredstva potrebni za taj prijelaz ne smiju usmjeravati na „nekonvencionalne“ ili druge oblike energije; Priznaje ulogu koji nekonvencionalni ugljikovodici mogu igrati u prijelaznom razdoblju s fosilnog goriva na energiju iz obnovljivih izvora.

A.   
  Opća načela

ODBOR REGIJA

| 5. | primjećuje da prema Lisabonskom ugovoru (2009., čl. 194.) svaka država članica ima „pravo utvrditi uvjete za iskorištavanje svojih energetskih resursa, svoj izbor među različitim izvorima energije i opću strukturu svoje opskrbe energijom“. Stoga među zemljama EU-a postoje velike razlike u stajalištima o plinu iz škriljevca. Odbor regija zahtijeva da svi, a naročito Europska komisija, pri sastavljanju prijedloga koji će omogućiti sigurno crpljenje nekonvencionalnih ugljikovodika, uz poštivanje lokalnih prirodnih resursa uvažavaju i poštuju nadležnost, odgovornost, mišljenje i stajališta lokalnih i regionalnih vlasti te da ih se pridržavaju; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da prema Lisabonskom ugovoru (2009., čl. 194.) svaka država članica ima „pravo utvrditi uvjete za iskorištavanje svojih energetskih resursa, svoj izbor među različitim izvorima energije i opću strukturu svoje opskrbe energijom“. Stoga među zemljama EU-a postoje velike razlike u stajalištima o plinu iz škriljevca. Odbor regija zahtijeva da svi, a naročito Europska komisija, pri sastavljanju prijedloga koji će omogućiti sigurno crpljenje nekonvencionalnih ugljikovodika, uz poštivanje lokalnih prirodnih resursa uvažavaju i poštuju nadležnost, odgovornost, mišljenje i stajališta lokalnih i regionalnih vlasti te da ih se pridržavaju;

| 6. | uzimajući u obzir nadležnost lokalnih i regionalnih vlasti, poznavanje područja te ograničenja sredstava, kao i značajne višestruke učinke i opasnosti povezane s izvlačenjem nekonvencionalnih ugljikovodika, OR zahtijeva da se poštuju odluke lokalnih i regionalnih vlasti o zabrani, ograničenju i nadzoru razrade i aktivnosti vezanih uz izvlačenje nekonvencionalnih ugljikovodika. Naglašava da bi lokalne i regionalne vlasti trebale imati pravo na izuzimanje određenih područja od mogućih aktivnosti razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika, kad se radi o osjetljivim područjima (npr. zaštićenim područjima pitke vode, sela, obradivoj zemlji itd.) ili kada te aktivnosti sprečavaju vlasti u ispunjavanju ciljeva smanjenja emisije stakleničkih plinova. Nadalje, trebalo bi ojačati autonomiju lokalnih i regionalnih vlasti u donošenju odluka o zabranjivanju ili licenciranju razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika na svojem području; s tim u vezi skreće pozornost na zabrane crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika usvojene u, primjerice, Bugarskoj, Francuskoj, Luksemburgu, švicarskom kantonu Fribourgu i španjolskoj regiji Kantabriji; |
| --- | --- |

6.

uzimajući u obzir nadležnost lokalnih i regionalnih vlasti, poznavanje područja te ograničenja sredstava, kao i značajne višestruke učinke i opasnosti povezane s izvlačenjem nekonvencionalnih ugljikovodika, OR zahtijeva da se poštuju odluke lokalnih i regionalnih vlasti o zabrani, ograničenju i nadzoru razrade i aktivnosti vezanih uz izvlačenje nekonvencionalnih ugljikovodika. Naglašava da bi lokalne i regionalne vlasti trebale imati pravo na izuzimanje određenih područja od mogućih aktivnosti razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika, kad se radi o osjetljivim područjima (npr. zaštićenim područjima pitke vode, sela, obradivoj zemlji itd.) ili kada te aktivnosti sprečavaju vlasti u ispunjavanju ciljeva smanjenja emisije stakleničkih plinova. Nadalje, trebalo bi ojačati autonomiju lokalnih i regionalnih vlasti u donošenju odluka o zabranjivanju ili licenciranju razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika na svojem području; s tim u vezi skreće pozornost na zabrane crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika usvojene u, primjerice, Bugarskoj, Francuskoj, Luksemburgu, švicarskom kantonu Fribourgu i španjolskoj regiji Kantabriji;

| 7. | slaže se s Europskim parlamentom da za ublažavanje negativnog utjecaja crpljenja nisu dovoljne dobrovoljne smjernice za industriju, poput Globalne inicijative za izvještavanje, UN-ovog Svjetskog sporazuma i OECD-ovih Smjernica za multinacionalna poduzeća, prema kojima poduzeća moraju reagirati na negativne društvene i ekološke posljedice aktivnosti ekstraktivnih industrija; |
| --- | --- |

7.

slaže se s Europskim parlamentom da za ublažavanje negativnog utjecaja crpljenja nisu dovoljne dobrovoljne smjernice za industriju, poput Globalne inicijative za izvještavanje, UN-ovog Svjetskog sporazuma i OECD-ovih Smjernica za multinacionalna poduzeća, prema kojima poduzeća moraju reagirati na negativne društvene i ekološke posljedice aktivnosti ekstraktivnih industrija;

| 8. | slaže se s europskim povjerenikom za okoliš da dosadašnje studije ukazuju na to da postoji određen broj nedoumica ili nedostataka u trenutačnom zakonodavstvu EU-a; naglašava da će uklanjanje zdravstvenih i ekoloških rizika biti od najveće važnosti ako industrija želi dobiti podršku javnosti te poziva Europsku komisiju da donese okvir za upravljanje rizicima i rješavanje propusta u relevantnim propisima EU-a; |
| --- | --- |

8.

slaže se s europskim povjerenikom za okoliš da dosadašnje studije ukazuju na to da postoji određen broj nedoumica ili nedostataka u trenutačnom zakonodavstvu EU-a; naglašava da će uklanjanje zdravstvenih i ekoloških rizika biti od najveće važnosti ako industrija želi dobiti podršku javnosti te poziva Europsku komisiju da donese okvir za upravljanje rizicima i rješavanje propusta u relevantnim propisima EU-a;

| 9. | traži da povjerenstvo razmotri mogućnost da od država članica zatraži ograničenje razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika dok se ne isprave regulatorni nedostatci u relevantnim direktivama EU-a; |
| --- | --- |

9.

traži da povjerenstvo razmotri mogućnost da od država članica zatraži ograničenje razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika dok se ne isprave regulatorni nedostatci u relevantnim direktivama EU-a;

| 10. | bez obzira na pravo država članica da iskorištavaju svoje izvore energije, za svaku razradu ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika potrebno je osigurati poštene i ravnopravne uvjete u svim zemljama Unije u skladu s relevantnim europskim zakonodavstvom za zaštitu okoliša i javnog zdravlja. Jasan i pravno obvezujuć regulatorni okvir EU-a, po mogućnosti u obliku direktive o istraživanju i crpljenju nekonvencionalnih ugljikovodika, trebao bi osigurati dostatno jamstvo u slučajevima gdje aktivnosti vezane uz plin iz škriljevca ugrožavaju okoliš i ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

10.

bez obzira na pravo država članica da iskorištavaju svoje izvore energije, za svaku razradu ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika potrebno je osigurati poštene i ravnopravne uvjete u svim zemljama Unije u skladu s relevantnim europskim zakonodavstvom za zaštitu okoliša i javnog zdravlja. Jasan i pravno obvezujuć regulatorni okvir EU-a, po mogućnosti u obliku direktive o istraživanju i crpljenju nekonvencionalnih ugljikovodika, trebao bi osigurati dostatno jamstvo u slučajevima gdje aktivnosti vezane uz plin iz škriljevca ugrožavaju okoliš i ljudsko zdravlje;

| 11. | vjeruje da bi se načelo predostrožnosti politike za zaštitu okoliša EU-a trebalo dosljedno provoditi u cijeloj Europskoj uniji i da bi procjena utjecaja na okoliš trebala biti obvezna, neovisno o opsegu istraživanja i crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika, uzimajući u obzir gospodarske interese i potrebu da se zajamči sigurnost opskrbe energijom i podrška održivom razvoju; |
| --- | --- |

11.

vjeruje da bi se načelo predostrožnosti politike za zaštitu okoliša EU-a trebalo dosljedno provoditi u cijeloj Europskoj uniji i da bi procjena utjecaja na okoliš trebala biti obvezna, neovisno o opsegu istraživanja i crpljenja nekonvencionalnih ugljikovodika, uzimajući u obzir gospodarske interese i potrebu da se zajamči sigurnost opskrbe energijom i podrška održivom razvoju;

| 12. | insistira na tome da obavezna analiza ciklusa trajanja svakog pojedinog projekta razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika provedena prije izdavanja odobrenja za iskorištavanje bude temelj nove direktive EU-a o istraživanju i iskorištavanju nekonvencionalnih ugljikovodika u EU-u; |
| --- | --- |

12.

insistira na tome da obavezna analiza ciklusa trajanja svakog pojedinog projekta razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika provedena prije izdavanja odobrenja za iskorištavanje bude temelj nove direktive EU-a o istraživanju i iskorištavanju nekonvencionalnih ugljikovodika u EU-u;

| 13. | ističe ključnu važnost načela transparentnosti te uključivanja onih dijelova javnosti na koje se to odnosi, kao i lokalnih i regionalnih vlasti, u donošenje odluka na ovom osjetljivom području te izražava zabrinutost da se tim načelima ne pridaje dovoljno pozornosti u svim državama članicama. |
| --- | --- |

13.

ističe ključnu važnost načela transparentnosti te uključivanja onih dijelova javnosti na koje se to odnosi, kao i lokalnih i regionalnih vlasti, u donošenje odluka na ovom osjetljivom području te izražava zabrinutost da se tim načelima ne pridaje dovoljno pozornosti u svim državama članicama.

B.   
  Opći dogovori

ODBOR REGIJA

| 14. | primjećujući da su najnovija tehnološka postignuća u određenim dijelovima svijeta potaknula brzo crpljenje nekonvencionalnog plina u komercijalne svrhe, posebice u SAD-u gdje ga neki smatraju i „prekretnicom“, OR je svjestan tehničkih i gospodarskih ograničenja plina iz škriljevca u EU-u. Sve više raste spoznaja da Europa vjerojatno neće iskusiti nagli razvoj kakav je viđen u SAD-u. (1) Europski izvori nekonvencionalnih plinova smatraju se u najboljem slučaju kompenzacijom za pad u proizvodnji konvencionalnih plinova koja je djelomično ograničena različitom geologijom (2), zakonodavstvom i većom gustoćom naseljenosti. Priznaje da je na ovom području još uvijek potrebna temeljita procjena. |
| --- | --- |

14.

primjećujući da su najnovija tehnološka postignuća u određenim dijelovima svijeta potaknula brzo crpljenje nekonvencionalnog plina u komercijalne svrhe, posebice u SAD-u gdje ga neki smatraju i „prekretnicom“, OR je svjestan tehničkih i gospodarskih ograničenja plina iz škriljevca u EU-u. Sve više raste spoznaja da Europa vjerojatno neće iskusiti nagli razvoj kakav je viđen u SAD-u. (1) Europski izvori nekonvencionalnih plinova smatraju se u najboljem slučaju kompenzacijom za pad u proizvodnji konvencionalnih plinova koja je djelomično ograničena različitom geologijom (2), zakonodavstvom i većom gustoćom naseljenosti. Priznaje da je na ovom području još uvijek potrebna temeljita procjena.

| 15. | također primjećuje da bušotine nekonvencionalnih ugljikovodika presušuju znatno brže od bušotina konvencionalnih ugljikovodika te da je stoga potrebno više bušiti, što utječe na troškove proizvodnje. Međutim, primjećuje da se za crpljenje nekonvencionalnih ugljikovodika koristi moderna tehnologija, tj. horizontalno bušenje i bušenje više bušotina s iste platforme, što bi moglo smanjiti utjecaj na okoliš i lokalno područje. |
| --- | --- |

15.

također primjećuje da bušotine nekonvencionalnih ugljikovodika presušuju znatno brže od bušotina konvencionalnih ugljikovodika te da je stoga potrebno više bušiti, što utječe na troškove proizvodnje. Međutim, primjećuje da se za crpljenje nekonvencionalnih ugljikovodika koristi moderna tehnologija, tj. horizontalno bušenje i bušenje više bušotina s iste platforme, što bi moglo smanjiti utjecaj na okoliš i lokalno područje.

| 16. | S obzirom na trenutačne cijene plina, OR smatra da plin iz škriljevca ima premalen potencijal da bi značajno utjecao na europsku opskrbu plinom. Čak bi i ubrzana razrada europskih ležišta plina iz škriljevca europskoj opskrbi plina mogla doprinijeti u najboljem slučaju jednoznamenkastim postotkom. To neće dovesti do preokreta u stalnome trendu opadanja domaće proizvodnje i sve veće ovisnosti o uvozu (3); Priznaje da su na ovom području potrebne dodatne procjene. |
| --- | --- |

16.

S obzirom na trenutačne cijene plina, OR smatra da plin iz škriljevca ima premalen potencijal da bi značajno utjecao na europsku opskrbu plinom. Čak bi i ubrzana razrada europskih ležišta plina iz škriljevca europskoj opskrbi plina mogla doprinijeti u najboljem slučaju jednoznamenkastim postotkom. To neće dovesti do preokreta u stalnome trendu opadanja domaće proizvodnje i sve veće ovisnosti o uvozu (3); Priznaje da su na ovom području potrebne dodatne procjene.

| 17. | svjestan je da su labavi propisi možda bili jedan od preduvjeta ekonomske održivosti plina iz škriljevca s obzirom na to da je do naglog porasta upotrebe plina iz škriljevca u SAD-u došlo zahvaljujući tome što je bio izuzet iz brojnih zakona za zaštitu okoliša: primjerice, točan sastav dodataka za hidrauličko lomljenje zaštićen je zakonom o patentima i ne mora se objaviti. Stoga snažno naglašava da bi odobrenje takvih aktivnosti u Europskoj uniji trebalo biti strogo uvjetovano otkrivanjem svih kemijskih sastojaka i njihovih relativnih količina u tekućini za hidrauličko lomljenje; |
| --- | --- |

17.

svjestan je da su labavi propisi možda bili jedan od preduvjeta ekonomske održivosti plina iz škriljevca s obzirom na to da je do naglog porasta upotrebe plina iz škriljevca u SAD-u došlo zahvaljujući tome što je bio izuzet iz brojnih zakona za zaštitu okoliša: primjerice, točan sastav dodataka za hidrauličko lomljenje zaštićen je zakonom o patentima i ne mora se objaviti. Stoga snažno naglašava da bi odobrenje takvih aktivnosti u Europskoj uniji trebalo biti strogo uvjetovano otkrivanjem svih kemijskih sastojaka i njihovih relativnih količina u tekućini za hidrauličko lomljenje;

| 18. | primjećuje da je, tijekom bušenja, neizbježna posljedica crpljenja plina iz škriljevca i nafte iz gustih formacija značajno i intenzivno zauzimanje prostora, što predstavlja potencijalnu prijetnju održivim urbanim i ruralnim naseljima i prirodnim staništima zbog platformi za bušenje, parkirališta i površina za kretanje kamionima, objekata za obradu i prijevoz plina kao i pristupnih cesta. Glavni dokazani i mogući učinci jesu ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak, onečišćenje podzemnih voda uzrokovano nekontroliranim protokom plina ili fluida uslijed erupcije ili izlijevanja bušotine, istjecanje fluida za hidrauličko lomljenje i nekontroliranog ispuštanja otpadnih voda. Fluidi za hidrauličko lomljenje sadrže opasne tvari, a uz to slojna voda sadrži teške metale i radioaktivne materijale iz sedimenata, što izvlačenje plina iz škriljevca čini „visokorizičnim“ za ljudsko zdravlje (4) i okoliš i to više od drugih fosilnih goriva (5), osobito stoga što ista količina izvučenog materijala zahtijeva više bušenja; |
| --- | --- |

18.

primjećuje da je, tijekom bušenja, neizbježna posljedica crpljenja plina iz škriljevca i nafte iz gustih formacija značajno i intenzivno zauzimanje prostora, što predstavlja potencijalnu prijetnju održivim urbanim i ruralnim naseljima i prirodnim staništima zbog platformi za bušenje, parkirališta i površina za kretanje kamionima, objekata za obradu i prijevoz plina kao i pristupnih cesta. Glavni dokazani i mogući učinci jesu ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak, onečišćenje podzemnih voda uzrokovano nekontroliranim protokom plina ili fluida uslijed erupcije ili izlijevanja bušotine, istjecanje fluida za hidrauličko lomljenje i nekontroliranog ispuštanja otpadnih voda. Fluidi za hidrauličko lomljenje sadrže opasne tvari, a uz to slojna voda sadrži teške metale i radioaktivne materijale iz sedimenata, što izvlačenje plina iz škriljevca čini „visokorizičnim“ za ljudsko zdravlje (4) i okoliš i to više od drugih fosilnih goriva (5), osobito stoga što ista količina izvučenog materijala zahtijeva više bušenja;

| 19. | izražava zabrinutost što postojeći zakoni o rudarstvu u Europi i s njima povezani propisi koji utječu na rudarske aktivnosti ne obuhvaćaju specifične aspekte razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika. U propisima europskih država članica vezanim za rudarstvo postoje velike razlike. U mnogim slučajevima rudarska prava imaju prednost pred građanskim pravima, a lokalne političke vlasti često nemaju dovoljno utjecaja na moguće projekte ili lokaciju bušotine, s obzirom na to da njih odobrava nacionalna ili državna vlada ili njezina tijela; nadalje primjećuje da u Europi, za razliku od SAD-a, vlasnici zemlje nisu automatski vlasnici mineralnih resursa ispod njihove zemlje, što znači da ne ostvaruju uvijek dobit od njihovog iskorištavanja; |
| --- | --- |

19.

izražava zabrinutost što postojeći zakoni o rudarstvu u Europi i s njima povezani propisi koji utječu na rudarske aktivnosti ne obuhvaćaju specifične aspekte razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika. U propisima europskih država članica vezanim za rudarstvo postoje velike razlike. U mnogim slučajevima rudarska prava imaju prednost pred građanskim pravima, a lokalne političke vlasti često nemaju dovoljno utjecaja na moguće projekte ili lokaciju bušotine, s obzirom na to da njih odobrava nacionalna ili državna vlada ili njezina tijela; nadalje primjećuje da u Europi, za razliku od SAD-a, vlasnici zemlje nisu automatski vlasnici mineralnih resursa ispod njihove zemlje, što znači da ne ostvaruju uvijek dobit od njihovog iskorištavanja;

| 20. | zahtijeva da se na pravilan način procijeni stvarni potencijal nekonvencionalnog plina u EU-u jer bi on za svaki energetski plan ili politiku koji će se eventualno provoditi mogao biti od ključne važnosti kao prijelazni resurs prema većem postotku energije iz obnovljivih izvora diljem EU-a, kako je naznačeno u dokumentima poput Energetskog plana 2050. (Energy Roadmap 2050) kojima se uspostavljaju trendovi buduće opskrbe energijom u Europskoj uniji. Takva bi procjena također trebala omogućiti da se ispita koje su mogućnosti sustavnije upotrebe lokalnih izvora energije. Jedan od ciljeva tih planova i politika mora osigurati da, prijelazom na buduće gospodarski konkurentne izvore energije s minimalnim ugljičnim otiskom, EU postane konkurentna u odnosu na druge geopolitičke regije. Osim što predstavlja nepredvidivu opasnost po okoliš, klimu i ljudsko zdravlje, plin iz škriljevca mogao bi dovesti u pitanje razvoj energije iz obnovljivih izvora i još više povećati ovisnost Europe o fosilnim gorivima. Plin iz škriljevca, baš kao skupljanje i skladištenje ugljika, ne može sam po sebi predstavljati politički cilj odvojen od potreba građana i ne bi ga se smjelo promicati kao ekološku alternativu za budućnost energije u Europi. S obzirom na visok intenzitet emisija ugljika, opseg širenja i količinu potrebnog ulaganja, treba pojasniti kako plin iz škriljevca može biti „prijelazno gorivo“. Pad cijena plina uzrokovan povećanom razradom ležišta plina iz škriljevca u SAD-u može ugroziti održivost alternativnih rješenja s niskim udjelom ugljika i stvoriti pritisak na državne programe potpore; |
| --- | --- |

20.

zahtijeva da se na pravilan način procijeni stvarni potencijal nekonvencionalnog plina u EU-u jer bi on za svaki energetski plan ili politiku koji će se eventualno provoditi mogao biti od ključne važnosti kao prijelazni resurs prema većem postotku energije iz obnovljivih izvora diljem EU-a, kako je naznačeno u dokumentima poput Energetskog plana 2050. (Energy Roadmap 2050) kojima se uspostavljaju trendovi buduće opskrbe energijom u Europskoj uniji. Takva bi procjena također trebala omogućiti da se ispita koje su mogućnosti sustavnije upotrebe lokalnih izvora energije. Jedan od ciljeva tih planova i politika mora osigurati da, prijelazom na buduće gospodarski konkurentne izvore energije s minimalnim ugljičnim otiskom, EU postane konkurentna u odnosu na druge geopolitičke regije. Osim što predstavlja nepredvidivu opasnost po okoliš, klimu i ljudsko zdravlje, plin iz škriljevca mogao bi dovesti u pitanje razvoj energije iz obnovljivih izvora i još više povećati ovisnost Europe o fosilnim gorivima. Plin iz škriljevca, baš kao skupljanje i skladištenje ugljika, ne može sam po sebi predstavljati politički cilj odvojen od potreba građana i ne bi ga se smjelo promicati kao ekološku alternativu za budućnost energije u Europi. S obzirom na visok intenzitet emisija ugljika, opseg širenja i količinu potrebnog ulaganja, treba pojasniti kako plin iz škriljevca može biti „prijelazno gorivo“. Pad cijena plina uzrokovan povećanom razradom ležišta plina iz škriljevca u SAD-u može ugroziti održivost alternativnih rješenja s niskim udjelom ugljika i stvoriti pritisak na državne programe potpore;

| 21. | izražava zabrinutost što opsežnija istraživanja i proizvodnja plina iz škriljevca na svjetskoj razini mogu dovesti do značajnog porasta emisije hlapljivog metana koji uzrokuje 20 do 25 puta jači efekt staklenika nego CO2, i što se predviđa porast sveukupnog potencijala globalnog zatopljenja (GWP) za više od 3,5 stupnja (6). (Ciljani prihvatljivi porast jest 2 stupnja). Nadalje, iskorištavanje izvora nekonvencionalne nafte i plina može ugroziti ostvarivanje UN-ovog 7. Milenijskog razvojnog cilja – osiguranje održivosti okoliša – te potkopati najnovije međunarodne obveze vezane za klimatske promjene sadržane u Sporazumu iz Kopenhagena; |
| --- | --- |

21.

izražava zabrinutost što opsežnija istraživanja i proizvodnja plina iz škriljevca na svjetskoj razini mogu dovesti do značajnog porasta emisije hlapljivog metana koji uzrokuje 20 do 25 puta jači efekt staklenika nego CO2, i što se predviđa porast sveukupnog potencijala globalnog zatopljenja (GWP) za više od 3,5 stupnja (6). (Ciljani prihvatljivi porast jest 2 stupnja). Nadalje, iskorištavanje izvora nekonvencionalne nafte i plina može ugroziti ostvarivanje UN-ovog 7. Milenijskog razvojnog cilja – osiguranje održivosti okoliša – te potkopati najnovije međunarodne obveze vezane za klimatske promjene sadržane u Sporazumu iz Kopenhagena;

| 22. | podržava ideju povećanja potpora EU-a za istraživanje i razvoj u sektoru ekološkog dizajna kroz strukturne i kohezijske fondove te Europsku investicijsku banku i pritom primjećuje da se uz te napore više pozornosti mora posvetiti narušavanju uvjeta tržišnog natjecanja koje usvajanje novih standarda može uzrokovati; pozdravlja Komisijinu preliminarnu procjenu pravnog okvira EU-a za okoliš koji se odnosi na nekonvencionalne ugljikovodike. Odbor regija poziva Komisiju da hitno:






  a. | provede detaljnu procjenu toga jesu li tim odredbama prikladno i u potpunosti obuhvaćeni svi aspekti kako istraživanja tako i potpuno komercijalnog opsežnog iskorištavanja pri razradi ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika u Europi; |
| --- | --- | --- |

22.

podržava ideju povećanja potpora EU-a za istraživanje i razvoj u sektoru ekološkog dizajna kroz strukturne i kohezijske fondove te Europsku investicijsku banku i pritom primjećuje da se uz te napore više pozornosti mora posvetiti narušavanju uvjeta tržišnog natjecanja koje usvajanje novih standarda može uzrokovati; pozdravlja Komisijinu preliminarnu procjenu pravnog okvira EU-a za okoliš koji se odnosi na nekonvencionalne ugljikovodike. Odbor regija poziva Komisiju da hitno:

a.

provede detaljnu procjenu toga jesu li tim odredbama prikladno i u potpunosti obuhvaćeni svi aspekti kako istraživanja tako i potpuno komercijalnog opsežnog iskorištavanja pri razradi ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika u Europi;

| b. | utvrdi nedostatke i propuste u postojećem zakonodavstvu za okoliš te po potrebi osmisli odgovarajuće prijedloge za njegovu prilagodbu specifičnostima razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika i rješavanje propusta u zakonu koji omogućuju pogrešna tumačenja ili posebna izuzeća razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika tijekom njegovog uvrštavanja u nacionalne propise jer ona utječu na rad lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

b.

utvrdi nedostatke i propuste u postojećem zakonodavstvu za okoliš te po potrebi osmisli odgovarajuće prijedloge za njegovu prilagodbu specifičnostima razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika i rješavanje propusta u zakonu koji omogućuju pogrešna tumačenja ili posebna izuzeća razrade ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika tijekom njegovog uvrštavanja u nacionalne propise jer ona utječu na rad lokalnih i regionalnih vlasti;

| c. | provede procjenu ispravnog uvrštavanja ključnog europskog zakonodavstva za okoliš u propise svih država članica i odmah poduzme odgovarajuće mjere u slučaju nepoštivanja; |
| --- | --- |

c.

provede procjenu ispravnog uvrštavanja ključnog europskog zakonodavstva za okoliš u propise svih država članica i odmah poduzme odgovarajuće mjere u slučaju nepoštivanja;

| d. | razmotri i prouči iskustva okružnih i državnih tijela SAD-a te na njima uči. |
| --- | --- |

d.

razmotri i prouči iskustva okružnih i državnih tijela SAD-a te na njima uči.

Tehnički problemi koji se odnose na prethodno naveden prijedlog o sastavljanju direktive

C.   
  Ishodišne procjene

ODBOR REGIJA

| 23. | zahtijeva da Komisija od industrije zatraži da osigura nezavisno i provjerljivo utvrđivanje postojećih ekoloških uvjeta na područjima na kojima se predlaže razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika:






  a. | pri utvrđivanju polaznih vrijednosti poseban naglasak trebao bi se staviti na opće zdravstvene uvjete života ljudi i životinja te kvalitetu i povezanost prirodnog staništa; |
| --- | --- | --- |

23.

zahtijeva da Komisija od industrije zatraži da osigura nezavisno i provjerljivo utvrđivanje postojećih ekoloških uvjeta na područjima na kojima se predlaže razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika:

a.

pri utvrđivanju polaznih vrijednosti poseban naglasak trebao bi se staviti na opće zdravstvene uvjete života ljudi i životinja te kvalitetu i povezanost prirodnog staništa;

| b. | geologija temeljnih stijena koja se odnosi na skladištenje i kretanje podzemnih voda; |
| --- | --- |

b.

geologija temeljnih stijena koja se odnosi na skladištenje i kretanje podzemnih voda;

| c. | stanište koje mikrobiološkoj fauni i flori pružaju podzemne vode; |
| --- | --- |

c.

stanište koje mikrobiološkoj fauni i flori pružaju podzemne vode;

| d. | postojeća kvaliteta zraka, površinskih voda i tla te seizmološki podaci, uz uključivanje studije postojećih prirodnih geoloških rasjeda; |
| --- | --- |

d.

postojeća kvaliteta zraka, površinskih voda i tla te seizmološki podaci, uz uključivanje studije postojećih prirodnih geoloških rasjeda;

| e. | provjerljivi mikroseizmološki podaci; |
| --- | --- |

e.

provjerljivi mikroseizmološki podaci;

| f. | prikaz sustava podzemnih voda u 3D i 4D tehnici. |
| --- | --- |

f.

prikaz sustava podzemnih voda u 3D i 4D tehnici.

D.   
  Procjena učinka na okoliš (EIA)

ODBOR REGIJA

| 24. | primjećuje sa zabrinutošću da se u postojećoj Direktivi o procjeni učinka na okoliš ne uzima u obzir dnevna proizvodnja nekonvencionalnih ugljikovodika. To znači da unatoč njihovom učinku na okoliš relevantni projekti nisu podložni obveznoj procjeni učinka na okoliš. Sukladno načelu predostrožnosti i na zahtjev Parlamenta iz rezolucije od 21. studenog 2012. OR podržava prijedlog da se nekonvencionalni ugljikovodici unesu u Prilog I. izmijenjene direktive kako bi se osiguralo sustavno podvrgavanje relevantnih projekata procjeni učinka na okoliš; |
| --- | --- |

24.

primjećuje sa zabrinutošću da se u postojećoj Direktivi o procjeni učinka na okoliš ne uzima u obzir dnevna proizvodnja nekonvencionalnih ugljikovodika. To znači da unatoč njihovom učinku na okoliš relevantni projekti nisu podložni obveznoj procjeni učinka na okoliš. Sukladno načelu predostrožnosti i na zahtjev Parlamenta iz rezolucije od 21. studenog 2012. OR podržava prijedlog da se nekonvencionalni ugljikovodici unesu u Prilog I. izmijenjene direktive kako bi se osiguralo sustavno podvrgavanje relevantnih projekata procjeni učinka na okoliš;

| 25. | poziva Komisiju da razmotri uspostavljanje zajedničkih ekoloških standarda za istraživanje i izvlačenje nekonvencionalnih ugljikovodika u EU-u kako bi se olakšalo smisleno i razumljivo procjenjivanje učinka na okoliš; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju da razmotri uspostavljanje zajedničkih ekoloških standarda za istraživanje i izvlačenje nekonvencionalnih ugljikovodika u EU-u kako bi se olakšalo smisleno i razumljivo procjenjivanje učinka na okoliš;

| 26. | potvrđuje nedostatak iskustva i stručnog znanja u Europi; naglašava da primjereno reguliranje istraživanja i crpljenja pri razradi ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika djelomično ovisi o nadležnostima i resursima regionalnih i lokalnih vlasti. Priznaje da je potrebno povećati stručnost i ojačati ljudske resurse regionalnih i lokalnih vlasti u vezi s nekonvencionalnim ugljikovodicima. |
| --- | --- |

26.

potvrđuje nedostatak iskustva i stručnog znanja u Europi; naglašava da primjereno reguliranje istraživanja i crpljenja pri razradi ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika djelomično ovisi o nadležnostima i resursima regionalnih i lokalnih vlasti. Priznaje da je potrebno povećati stručnost i ojačati ljudske resurse regionalnih i lokalnih vlasti u vezi s nekonvencionalnim ugljikovodicima.

E.   
  Voda

ODBOR REGIJA

| 27. | vjeruje da je, s obzirom na to da se razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika izvodi na dubini većoj od 2 km i da iskustva u SAD-u ukazuju na to da je 6% bušotina propuštalo (7), prva i osnovna briga u pogledu onečišćenja podzemnih voda integritet bušotine te kvaliteta zaštitne kolone i cementacije. |
| --- | --- |

27.

vjeruje da je, s obzirom na to da se razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika izvodi na dubini većoj od 2 km i da iskustva u SAD-u ukazuju na to da je 6% bušotina propuštalo (7), prva i osnovna briga u pogledu onečišćenja podzemnih voda integritet bušotine te kvaliteta zaštitne kolone i cementacije.

| 28. | zahtijeva da se svaka faza lomljenja nadzire, a detalji o maksimalnoj dužini pukotine zabilježe da bi se održala odgovarajuća udaljenost od vodonosnika; |
| --- | --- |

28.

zahtijeva da se svaka faza lomljenja nadzire, a detalji o maksimalnoj dužini pukotine zabilježe da bi se održala odgovarajuća udaljenost od vodonosnika;

| 29. | zahtijeva da povjerenstvo od industrije zatraži da utvrdi postupke za korektivne mjere u slučaju ispuštanja metana ili prirodnog radioaktivnog materijala u podzemne vode ili ispuštanja drugih tvari koje smanjuju kvalitetu te podzemne vode uslijed migracije pukotine u podzemne vode ili oštećenja integriteta zaštitne kolone i cementacije; |
| --- | --- |

29.

zahtijeva da povjerenstvo od industrije zatraži da utvrdi postupke za korektivne mjere u slučaju ispuštanja metana ili prirodnog radioaktivnog materijala u podzemne vode ili ispuštanja drugih tvari koje smanjuju kvalitetu te podzemne vode uslijed migracije pukotine u podzemne vode ili oštećenja integriteta zaštitne kolone i cementacije;

| 30. | poziva na obveznu karotažu cementne veze i ispitivanje tlaka uvodne zaštitne kolone i cementacije prije početka radova; |
| --- | --- |

30.

poziva na obveznu karotažu cementne veze i ispitivanje tlaka uvodne zaštitne kolone i cementacije prije početka radova;

| 31. | naglašava da djelotvorno sprječavanje podrazumijeva da se pri konstrukciji bušotine neprekidno nadzire strogo pridržavanje najviših standarda i praksi; ističe da bi industrija i nadležna tijela trebala osigurati redovitu kontrolu kvalitete integriteta zaštitne kolone i cementacije; |
| --- | --- |

31.

naglašava da djelotvorno sprječavanje podrazumijeva da se pri konstrukciji bušotine neprekidno nadzire strogo pridržavanje najviših standarda i praksi; ističe da bi industrija i nadležna tijela trebala osigurati redovitu kontrolu kvalitete integriteta zaštitne kolone i cementacije;

| 32. | poziva operatere, regulatore i hitne službe da zajednički pripreme obvezujuće planove za kontrolu i protumjere za sprječavanje izlijevanja; |
| --- | --- |

32.

poziva operatere, regulatore i hitne službe da zajednički pripreme obvezujuće planove za kontrolu i protumjere za sprječavanje izlijevanja;

| 33. | poziva na ustanovljavanje minimalne udaljenosti između platformi za bušenje i javnih ili privatnih izvora ili bunara; |
| --- | --- |

33.

poziva na ustanovljavanje minimalne udaljenosti između platformi za bušenje i javnih ili privatnih izvora ili bunara;

| 34. | ukazuje da treba regulirati niz problema vezanih uz sigurno skladištenje, recikliranje i odlaganje otpada i otpadnih voda nastalih iskorištavanjem naslaga nekonvencionalnih ugljikovodika; u to nužno moraju biti uključene lokalne i regionalne vlasti na koje se to odnosi i koje su često odgovorne za gospodarenje otpadom. |
| --- | --- |

34.

ukazuje da treba regulirati niz problema vezanih uz sigurno skladištenje, recikliranje i odlaganje otpada i otpadnih voda nastalih iskorištavanjem naslaga nekonvencionalnih ugljikovodika; u to nužno moraju biti uključene lokalne i regionalne vlasti na koje se to odnosi i koje su često odgovorne za gospodarenje otpadom.

F.   
  Gospodarenje otpadom

ODBOR REGIJA

| 35. | poziva da se otpadne vode nastale hidrauličkim lomljenjem recikliraju tako da se na minimum smanji opasnost od izlijevanja i propuštanja; potvrđuje da velika količina otpadnih voda sadrži mnoštvo različitih onečišćujućih tvari nastalih hidrauličkim lomljenjem; vjeruje da zatvoreni ciklus recikliranja vode na lokaciji pomoću čeličnih spremnika tijekom geološkog ispitivanja i razrade naslaga predstavlja način obrade slojne vode kojim se smanjuje količina vode, mogućnost izlijevanja na površinu i troškovi prometa i oštećenja ceste pri prijevozu do objekta za pročišćavanje vode; poziva da se prekine korištenje obloženih bazena zbog većeg rizika izlijevanja i propuštanja; |
| --- | --- |

35.

poziva da se otpadne vode nastale hidrauličkim lomljenjem recikliraju tako da se na minimum smanji opasnost od izlijevanja i propuštanja; potvrđuje da velika količina otpadnih voda sadrži mnoštvo različitih onečišćujućih tvari nastalih hidrauličkim lomljenjem; vjeruje da zatvoreni ciklus recikliranja vode na lokaciji pomoću čeličnih spremnika tijekom geološkog ispitivanja i razrade naslaga predstavlja način obrade slojne vode kojim se smanjuje količina vode, mogućnost izlijevanja na površinu i troškovi prometa i oštećenja ceste pri prijevozu do objekta za pročišćavanje vode; poziva da se prekine korištenje obloženih bazena zbog većeg rizika izlijevanja i propuštanja;

| 36. | zahtijeva da se objave količina i sadržaj tekućine koja se upotrebljava za hidraulično lomljenje, a pri razradi ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika se ne reciklira te, uzimajući u obzir sastav tla i stijena, njezin vjerojatni utjecaj na vodu sadržanu u tlu i na faunu; |
| --- | --- |

36.

zahtijeva da se objave količina i sadržaj tekućine koja se upotrebljava za hidraulično lomljenje, a pri razradi ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika se ne reciklira te, uzimajući u obzir sastav tla i stijena, njezin vjerojatni utjecaj na vodu sadržanu u tlu i na faunu;

| 37. | ističe da postoji mogućnost da gradski i državni objekti za obradu otpada kao i oni za obradu vode i otpada nastalih obradom te vode nemaju dovoljno kapaciteta ni tehničke opreme za rukovanje tim količinama otpadne vode i njezinim specifičnim sastavom; poziva operatere da u suradnji s tijelima za obradu otpada i nadležnim tijelima za izdavanje odobrenja uspostave standarde za obradu otpadnih voda i obvezujuće planove za upravljanje vodom; |
| --- | --- |

37.

ističe da postoji mogućnost da gradski i državni objekti za obradu otpada kao i oni za obradu vode i otpada nastalih obradom te vode nemaju dovoljno kapaciteta ni tehničke opreme za rukovanje tim količinama otpadne vode i njezinim specifičnim sastavom; poziva operatere da u suradnji s tijelima za obradu otpada i nadležnim tijelima za izdavanje odobrenja uspostave standarde za obradu otpadnih voda i obvezujuće planove za upravljanje vodom;

| 38. | podsjeća na to da se radioaktivni materijal koji se prirodno nalazi u geološkim formacijama razlikuje od škriljevca do škriljevca; naglašava da prije odobravanja proizvodnje treba procijeniti radioaktivni sastav. |
| --- | --- |

38.

podsjeća na to da se radioaktivni materijal koji se prirodno nalazi u geološkim formacijama razlikuje od škriljevca do škriljevca; naglašava da prije odobravanja proizvodnje treba procijeniti radioaktivni sastav.

G.   
  Kemikalije

ODBOR REGIJA

| 39. | izražava zabrinutost što trenutačno na razini EU-a ne postoji obveza objavljivanja kemijskog sastava fluida za hidrauličko lomljenje; tvrdi da bi trebala postajati potpuna transparentnost, da bi operateri morali podlijegati obvezi otkrivanja informacija te da bi se ti čimbenici trebali uzeti u obzir u procjeni učinka na okoliš; poziva Komisiju da pronađe zakon najprikladniji za uvođenje takve obveze na europskoj razini; |
| --- | --- |

39.

izražava zabrinutost što trenutačno na razini EU-a ne postoji obveza objavljivanja kemijskog sastava fluida za hidrauličko lomljenje; tvrdi da bi trebala postajati potpuna transparentnost, da bi operateri morali podlijegati obvezi otkrivanja informacija te da bi se ti čimbenici trebali uzeti u obzir u procjeni učinka na okoliš; poziva Komisiju da pronađe zakon najprikladniji za uvođenje takve obveze na europskoj razini;

| 40. | poziva na ulaganje većih napora u razvoj dodataka za fluid za hidrauličko lomljenje s najnižom razinom toksičnosti i najmanjim rizikom za okoliš. |
| --- | --- |

40.

poziva na ulaganje većih napora u razvoj dodataka za fluid za hidrauličko lomljenje s najnižom razinom toksičnosti i najmanjim rizikom za okoliš.

H.   
  Zemlja, zrak i ostali parametri

ODBOR REGIJA

| 41. | ističe da geološke karakteristike regije određuju vrstu i način crpljenja; potiče aktivno i pravovremeno sudjelovanje državnih geoloških instituta kao i relevantnih lokalnih i regionalnih vlasti na koje se to odnosi; poziva na obveznu geološku analizu duboke i plitke geologije potencijalnih škriljastih područja koja bi se provodila prije izdavanja odobrenja i uključivala izvješća o prošlim ili postojećim rudarskim aktivnostima u regiji; nadalje poziva na prikupljanje karotaža bušotina; |
| --- | --- |

41.

ističe da geološke karakteristike regije određuju vrstu i način crpljenja; potiče aktivno i pravovremeno sudjelovanje državnih geoloških instituta kao i relevantnih lokalnih i regionalnih vlasti na koje se to odnosi; poziva na obveznu geološku analizu duboke i plitke geologije potencijalnih škriljastih područja koja bi se provodila prije izdavanja odobrenja i uključivala izvješća o prošlim ili postojećim rudarskim aktivnostima u regiji; nadalje poziva na prikupljanje karotaža bušotina;

| 42. | zapaža da platforme za bušenje višestrukih horizontalnih bušotina zauzimaju manje prostora i bolje se uklapaju u prirodni okoliš. |
| --- | --- |

42.

zapaža da platforme za bušenje višestrukih horizontalnih bušotina zauzimaju manje prostora i bolje se uklapaju u prirodni okoliš.

| 43. | zalaže se za uporabu ekoloških sustava za opremanje radi smanjenja ili oporabe emisija metana tijekom opremanja bušotine; |
| --- | --- |

43.

zalaže se za uporabu ekoloških sustava za opremanje radi smanjenja ili oporabe emisija metana tijekom opremanja bušotine;

| 44. | podsjeća da su nesreće na radnom mjestu često rezultat nedostatne obuke osoblja, nemara ili neispravnog praćenja sigurnosnih uputa; |
| --- | --- |

44.

podsjeća da su nesreće na radnom mjestu često rezultat nedostatne obuke osoblja, nemara ili neispravnog praćenja sigurnosnih uputa;

| 45. | preporučuje uspostavljanje standardiziranih planova za hitne intervencije i specijaliziranih timova za hitnu intervenciju. |
| --- | --- |

45.

preporučuje uspostavljanje standardiziranih planova za hitne intervencije i specijaliziranih timova za hitnu intervenciju.

I.   
  Sudjelovanje javnosti i javno zdravlje

ODBOR REGIJA

| 46. | poziva na posebno praćenje zdravlja građana koji žive u blizini bušotina; zalaže se za stvaranje regionalnog registra zdravlja stanovništva; |
| --- | --- |

46.

poziva na posebno praćenje zdravlja građana koji žive u blizini bušotina; zalaže se za stvaranje regionalnog registra zdravlja stanovništva;

| 47. | preporuča da stanovništvo informacije o aktivnostima vezanima uz nekonvencionalne ugljikovodike dobiva od skupine lokalnih i vanjskih stručnjaka koji, uzimajući u obzir lokalne ekološke i gospodarske uvjete, mogu objektivno predstaviti sve faze iskorištavanja, naglašavajući gospodarsku korist kao i socijalne i ekološke rizike; |
| --- | --- |

47.

preporuča da stanovništvo informacije o aktivnostima vezanima uz nekonvencionalne ugljikovodike dobiva od skupine lokalnih i vanjskih stručnjaka koji, uzimajući u obzir lokalne ekološke i gospodarske uvjete, mogu objektivno predstaviti sve faze iskorištavanja, naglašavajući gospodarsku korist kao i socijalne i ekološke rizike;

| 48. | vjeruje da bi se sudjelovanje javnosti trebalo osigurati obveznim provođenjem širokog spektra djelotvornih instrumenata i metoda zajedničkog planiranja prije istraživanja te javnih savjetovanja prije početka eksploatacije; poziva na bolje obavještavanje i obrazovanje javnosti o aktivnostima vezanim za nekonvencionalne ugljikovodike radi boljeg razumijevanja, prihvaćanja i povjerenja javnosti u regulaciju ovih aktivnosti. |
| --- | --- |

48.

vjeruje da bi se sudjelovanje javnosti trebalo osigurati obveznim provođenjem širokog spektra djelotvornih instrumenata i metoda zajedničkog planiranja prije istraživanja te javnih savjetovanja prije početka eksploatacije; poziva na bolje obavještavanje i obrazovanje javnosti o aktivnostima vezanim za nekonvencionalne ugljikovodike radi boljeg razumijevanja, prihvaćanja i povjerenja javnosti u regulaciju ovih aktivnosti.

J.   
  Napuštanje bušotine, napuštene, neispravne bušotine i bazeni za slojnu vodu

ODBOR REGIJA

| 49. | svjesne prijašnjih iskustava, lokalne i regionalne vlasti zahtijevat će podnošenje financijskih obveznica 1,5 puta većih od troškova ispravnog zatvaranja i pečaćenja svakoga kanala bušotine kojima se on stavlja izvan funkcije. Ti troškovi uključuju ukupne troškove materijala i stručnog znanja u izvođenju radova i procjeni završnog postupka; |
| --- | --- |

49.

svjesne prijašnjih iskustava, lokalne i regionalne vlasti zahtijevat će podnošenje financijskih obveznica 1,5 puta većih od troškova ispravnog zatvaranja i pečaćenja svakoga kanala bušotine kojima se on stavlja izvan funkcije. Ti troškovi uključuju ukupne troškove materijala i stručnog znanja u izvođenju radova i procjeni završnog postupka;

| 50. | nadalje zahtijeva da se financijske obveznice podnesu lokalnim tijelima radi osiguravanja najbolje prakse tijekom bušenja i lomljenja. Te obveznice značajne su za osiguravanje obnove u slučaju da poslovni subjekt više ne postoji; |
| --- | --- |

50.

nadalje zahtijeva da se financijske obveznice podnesu lokalnim tijelima radi osiguravanja najbolje prakse tijekom bušenja i lomljenja. Te obveznice značajne su za osiguravanje obnove u slučaju da poslovni subjekt više ne postoji;

| 51. | zahtijeva od industrije da osigura financijska i druga sredstva za osiguravanje najbolje prakse u sanaciji i obnovi objekata za izvlačenje nekonvencionalnih ugljikovodika; |
| --- | --- |

51.

zahtijeva od industrije da osigura financijska i druga sredstva za osiguravanje najbolje prakse u sanaciji i obnovi objekata za izvlačenje nekonvencionalnih ugljikovodika;

| 52. | zahtijeva da se nadležnim lokalnim vlastima osiguraju sredstva potrebna za dugotrajan nadzor zraka i podzemnih voda na područjima na kojima se izvodila ili se izvodi razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika. |
| --- | --- |

52.

zahtijeva da se nadležnim lokalnim vlastima osiguraju sredstva potrebna za dugotrajan nadzor zraka i podzemnih voda na područjima na kojima se izvodila ili se izvodi razrada ležišta nekonvencionalnih ugljikovodika.

K.   
  Izazovi povezani s administracijom i resursima s kojima su suočene lokalne vlasti

ODBOR REGIJA

| 53. | primjećuje da bi razrada potencijalnog područja plina iz škriljevca u više faza mogla predstavljati administrativni izazov što se tiče poštivanja pravilnih postupaka i pridržavanja zakonodavstva tijekom planiranja, praćenja okoliša i provedbe. Odbor regija od država članica zahtijeva da lokalnim i regionalnim vlastima osiguraju resurse za suočavanje s tim izazovom. |
| --- | --- |

53.

primjećuje da bi razrada potencijalnog područja plina iz škriljevca u više faza mogla predstavljati administrativni izazov što se tiče poštivanja pravilnih postupaka i pridržavanja zakonodavstva tijekom planiranja, praćenja okoliša i provedbe. Odbor regija od država članica zahtijeva da lokalnim i regionalnim vlastima osiguraju resurse za suočavanje s tim izazovom.

L.   
  Društveni i gospodarski učinci za lokalne i regionalne vlasti

ODBOR REGIJA

| 54. | primjećuje da pritisak kojem su lokalne vlasti s niskim proračunom izložene zbog gospodarskih interesa i mogućnosti djelomične energetske neovisnosti, umanjuje značaj analize rizika za društvo, čime se aktiviraju nepovratni procesi. |
| --- | --- |

54.

primjećuje da pritisak kojem su lokalne vlasti s niskim proračunom izložene zbog gospodarskih interesa i mogućnosti djelomične energetske neovisnosti, umanjuje značaj analize rizika za društvo, čime se aktiviraju nepovratni procesi.

| 55. | svjestan iskustava lokalnih i regionalnih vlasti tijekom ciklusa naglog rasta i pada ekstraktivne industrije, OR zna da:






  a. | nagli porast u jednom sektoru gospodarstva, kao što je vađenje ugljena ili crpljenje plina i nafte iz škriljevca, dovodi do snažnog i često iznenadnog porasta u niskokvalificiranim, dobro plaćenim poslovima u tom sektoru; |
| --- | --- | --- |

55.

svjestan iskustava lokalnih i regionalnih vlasti tijekom ciklusa naglog rasta i pada ekstraktivne industrije, OR zna da:

a.

nagli porast u jednom sektoru gospodarstva, kao što je vađenje ugljena ili crpljenje plina i nafte iz škriljevca, dovodi do snažnog i često iznenadnog porasta u niskokvalificiranim, dobro plaćenim poslovima u tom sektoru;

| b. | dostupnost takvih poslova odvlači mlade radnike od visokog obrazovanja ili drugih mogućnosti visokokvalificiranog usavršavanja; |
| --- | --- |

b.

dostupnost takvih poslova odvlači mlade radnike od visokog obrazovanja ili drugih mogućnosti visokokvalificiranog usavršavanja;

| c. | druge industrije izbjegavaju regiju zbog smanjenih vještina radne snage i većih plaća na tom području; |
| --- | --- |

c.

druge industrije izbjegavaju regiju zbog smanjenih vještina radne snage i većih plaća na tom području;

| d. | kad dostupnost prirodnog resursa uslijed izvlačenja padne ili kada se njegova vrijednost smanji zbog drugih ekonomskih čimbenika, dolazi do naglog pada zaposlenosti u sektoru; |
| --- | --- |

d.

kad dostupnost prirodnog resursa uslijed izvlačenja padne ili kada se njegova vrijednost smanji zbog drugih ekonomskih čimbenika, dolazi do naglog pada zaposlenosti u sektoru;

| e. | bez drugih održivih mogućnosti ekonomski pad tjera radnike da se isele iz područja u potrazi za drugim prilikama; |
| --- | --- |

e.

bez drugih održivih mogućnosti ekonomski pad tjera radnike da se isele iz područja u potrazi za drugim prilikama;

| f. | zahtijeva od država članica da uzmu u obzir te moguće posljedice, a od lokalnih i regionalnih vlasti zahtijeva da imaju u vidu osiguravanje održivih zajednica kada se izvori nekonvencionalnih ugljikovodika iscrpe ili više ne budu održivi. |
| --- | --- |

f.

zahtijeva od država članica da uzmu u obzir te moguće posljedice, a od lokalnih i regionalnih vlasti zahtijeva da imaju u vidu osiguravanje održivih zajednica kada se izvori nekonvencionalnih ugljikovodika iscrpe ili više ne budu održivi.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Dr. Werner Zittel, plin iz škriljevca – europske perspektive, Europski parlament, 14. svibnja 2013.

1

(2)  http://www.kpmg.com/Global/en/IssuesAndInsights/ArticlesPublications/shale-gas/Documents/cee-shale-gas-2.pdf

2

(3)  Europski Parlament http://europeecologie.eu/IMG/pdf/shale-gas-pe-464-425-final.pdf

3

(4)  Procjena rizika koje iskorištavanje nekonvencionalnih izvora prirodnog plina predstavlja za zdravlje ljudi, Lisa M. McKenzie, Roxana Z. Witter, Lee S. Newman, John L. Adgate, Colorado School of Public Health, University of Colorado, Anschutz Medical Campus, Aurora, Colorado, SAD.

4

(5)  http://ec.europa.eu/environment/integration/energy/unconventional_en.htm

5

(6)  Zlatna pravila Međunarodne energetske agencije (IEA) za zlatno doba plina, str. 91.

6

(7)  Podaci o migraciji metana, Odjel države Pennsylvanije za zaštitu okoliša.

7

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/30

---

Mišljenje Odbora regija – Zelena knjiga o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu

2013/C 356/06

ODBOR REGIJA

| — | poziva Europsku komisiju da do 2020. godine usvoji zabranu odlaganja plastičnog i visokozapaljivog otpada i uvede specifične i ambiciozne ciljeve sprečavanja, pripremanja za ponovnu uporabu i recikliranja plastičnog otpada koji se moraju uskladiti u svim relevantnim direktivama i koji odražavaju ekološko vrednovanje materijala; prijelazni ciljevi i razdoblja mogli bi se predvidjeti i o njima bi se moglo pregovarati s državama članicama; |
| --- | --- |

—

poziva Europsku komisiju da do 2020. godine usvoji zabranu odlaganja plastičnog i visokozapaljivog otpada i uvede specifične i ambiciozne ciljeve sprečavanja, pripremanja za ponovnu uporabu i recikliranja plastičnog otpada koji se moraju uskladiti u svim relevantnim direktivama i koji odražavaju ekološko vrednovanje materijala; prijelazni ciljevi i razdoblja mogli bi se predvidjeti i o njima bi se moglo pregovarati s državama članicama;

| — | od Europske komisije traži da razmotri financiranje budućih infrastruktura koje učinkovito recikliraju plastiku i da prekine financiranje odlaganja i spaljivanja; sredstva EU-a trebalo bi dodjeljivati samo objektima za energijsku oporabu koji čine dio povezane strategije za upravljanje otpadom koja uključuje infrastrukturu dovoljnu za početne faze hijerarhije gospodarenja otpadom; |
| --- | --- |

—

od Europske komisije traži da razmotri financiranje budućih infrastruktura koje učinkovito recikliraju plastiku i da prekine financiranje odlaganja i spaljivanja; sredstva EU-a trebalo bi dodjeljivati samo objektima za energijsku oporabu koji čine dio povezane strategije za upravljanje otpadom koja uključuje infrastrukturu dovoljnu za početne faze hijerarhije gospodarenja otpadom;

| — | poziva na potpunu provedbu načela „zagađivač plaća” i Europsku komisiju poziva da prouči najbolje načine za primjenu načela proširene odgovornosti proizvođača u EU-u. Na razini EU-a bi za neke plastične proizvode i proizvode koji sadrže plastiku trebalo uvesti plaćanje pologa i sustave povrata. Primjenu načela „plati koliko baciš” za velike komade otpada regionalne i lokalne vlasti trebale bi poticati određivanjem načina prikupljanja otpada. Uz davanje poticaja za ponovnu upotrebu proizvoda, trebalo bi razmotriti i zabranu besplatnog dijeljenja plastičnih vrećica; |
| --- | --- |

—

poziva na potpunu provedbu načela „zagađivač plaća” i Europsku komisiju poziva da prouči najbolje načine za primjenu načela proširene odgovornosti proizvođača u EU-u. Na razini EU-a bi za neke plastične proizvode i proizvode koji sadrže plastiku trebalo uvesti plaćanje pologa i sustave povrata. Primjenu načela „plati koliko baciš” za velike komade otpada regionalne i lokalne vlasti trebale bi poticati određivanjem načina prikupljanja otpada. Uz davanje poticaja za ponovnu upotrebu proizvoda, trebalo bi razmotriti i zabranu besplatnog dijeljenja plastičnih vrećica;

| — | smatra da je pri dizajniranju važno upotrijebiti ograničeni broj pojedinačnih vrsta plastike i ne kombinirati ih s drugim materijalima te na ambalaži i proizvodu jasno navesti o kojoj se vrsti plastike radi kako bi se olakšala ponovna upotreba i reciklaža; zagovara obvezatan minimum recikliranog sadržaja u budućim proizvodima; |
| --- | --- |

—

smatra da je pri dizajniranju važno upotrijebiti ograničeni broj pojedinačnih vrsta plastike i ne kombinirati ih s drugim materijalima te na ambalaži i proizvodu jasno navesti o kojoj se vrsti plastike radi kako bi se olakšala ponovna upotreba i reciklaža; zagovara obvezatan minimum recikliranog sadržaja u budućim proizvodima;

| — | poziva na sklapanje međunarodnog sporazuma o zabrani uporabe razgradivih plastičnih mikrokuglica u kozmetičke svrhe i drugih proizvoda za osobnu upotrebu kako bi se spriječilo da ovaj relativno novi izvor onečišćenja uđe u prehrambeni lanac; vjeruje da postoji dovoljno dokaza za poziv na zabranu okso-razgradive plastike dok daljnja istraživanja ne ustanove njezinu dodatnu vrijednost. |
| --- | --- |

—

poziva na sklapanje međunarodnog sporazuma o zabrani uporabe razgradivih plastičnih mikrokuglica u kozmetičke svrhe i drugih proizvoda za osobnu upotrebu kako bi se spriječilo da ovaj relativno novi izvor onečišćenja uđe u prehrambeni lanac; vjeruje da postoji dovoljno dokaza za poziv na zabranu okso-razgradive plastike dok daljnja istraživanja ne ustanove njezinu dodatnu vrijednost.

| Izvjestitelj | gđa Linda GILLHAM, članica gradskog vijeća Runnymedea, (UK/EA) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Zelena knjiga o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu
  COM(2013) 123 final |

Izvjestitelj

gđa Linda GILLHAM, članica gradskog vijeća Runnymedea, (UK/EA)

Referentni dokument

Zelena knjiga o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu

COM(2013) 123 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja Zelenu knjigu za plastični otpad u okolišu. Optimalno gospodarenje otpadom jedan je od najvećih izazova s kojima se lokalne i regionalne vlasti danas susreću dok, stvaranjem i financiranjem infrastrukture za obradu i odlaganje otpada, rade na smanjenju ekološkog utjecaja povećane proizvodnje otpada na okoliš i očuvanju prirodnih resursa; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Zelenu knjigu za plastični otpad u okolišu. Optimalno gospodarenje otpadom jedan je od najvećih izazova s kojima se lokalne i regionalne vlasti danas susreću dok, stvaranjem i financiranjem infrastrukture za obradu i odlaganje otpada, rade na smanjenju ekološkog utjecaja povećane proizvodnje otpada na okoliš i očuvanju prirodnih resursa;

| 2. | međutim, ističe da sprečavanje stvaranja otpada još uvijek mora imati najviši prioritet. Uz optimizaciju upravljanja otpadom, najveći izazov jest sveobuhvatno i ambiciozno sprečavanje stvaranja otpada; |
| --- | --- |

2.

međutim, ističe da sprečavanje stvaranja otpada još uvijek mora imati najviši prioritet. Uz optimizaciju upravljanja otpadom, najveći izazov jest sveobuhvatno i ambiciozno sprečavanje stvaranja otpada;

| 3. | u tom kontekstu poziva na potpunu provedbu načela „zagađivač plaća” budući da se radi o jednoj od najučinkovitijih metoda sprečavanja stvaranja otpada koja bi lokalnim i regionalnim vlastima mogla pomoći da postignu svoje ciljeve vezane uz otpad, istovremeno ograničavajući njihov financijski i organizacijski teret; |
| --- | --- |

3.

u tom kontekstu poziva na potpunu provedbu načela „zagađivač plaća” budući da se radi o jednoj od najučinkovitijih metoda sprečavanja stvaranja otpada koja bi lokalnim i regionalnim vlastima mogla pomoći da postignu svoje ciljeve vezane uz otpad, istovremeno ograničavajući njihov financijski i organizacijski teret;

| 4. | priznaje da je sudjelovanje kućanstava ključno za povećanje ciljeva sprečavanja, sakupljanja i recikliranja. Građani od lokalnih i regionalnih vlasti mogu dobiti informacije i mogućnosti pomoću kojih će prilagoditi svoje potrošačke navike te poboljšati raspon i kvalitetu sakupljenog materijala. To ovisi o riješenosti da se plastični otpad prihvati kao potencijalno vrijedan resurs; |
| --- | --- |

4.

priznaje da je sudjelovanje kućanstava ključno za povećanje ciljeva sprečavanja, sakupljanja i recikliranja. Građani od lokalnih i regionalnih vlasti mogu dobiti informacije i mogućnosti pomoću kojih će prilagoditi svoje potrošačke navike te poboljšati raspon i kvalitetu sakupljenog materijala. To ovisi o riješenosti da se plastični otpad prihvati kao potencijalno vrijedan resurs;

| 5. | ističe da se plastični otpad ne nakuplja samo u kućanstvima: trebalo bi puno više pažnje usmjeriti na industriju (npr. automobilsku), građevinsku industriju i druge komercijalne sektore budući da se tamo koristi mnogo plastike; |
| --- | --- |

5.

ističe da se plastični otpad ne nakuplja samo u kućanstvima: trebalo bi puno više pažnje usmjeriti na industriju (npr. automobilsku), građevinsku industriju i druge komercijalne sektore budući da se tamo koristi mnogo plastike;

| 6. | priznaje da među državama članicama postoje razlike u gospodarenju otpadom. Iz više razloga, uključujući i protivljenje javnosti, u mnogim državama članicama sporo se ulaže u objekte za gospodarenje otpadom i dugo čeka na isporuku infrastrukture; |
| --- | --- |

6.

priznaje da među državama članicama postoje razlike u gospodarenju otpadom. Iz više razloga, uključujući i protivljenje javnosti, u mnogim državama članicama sporo se ulaže u objekte za gospodarenje otpadom i dugo čeka na isporuku infrastrukture;

| 7. | izražava žaljenje zbog nedostatka ili sporosti strateškog planiranja tijekom svih faza lanca gospodarenja otpadom: mjera za sprečavanje, mjera pripreme za ponovnu upotrebu i recikliranje, sustava za sakupljanje, postrojenja za obradu otpada, tržišnih inicijativa. Sigurna tržišta razvit će se samo ako ima dovoljno recikliranog plastičnog materijala; |
| --- | --- |

7.

izražava žaljenje zbog nedostatka ili sporosti strateškog planiranja tijekom svih faza lanca gospodarenja otpadom: mjera za sprečavanje, mjera pripreme za ponovnu upotrebu i recikliranje, sustava za sakupljanje, postrojenja za obradu otpada, tržišnih inicijativa. Sigurna tržišta razvit će se samo ako ima dovoljno recikliranog plastičnog materijala;

| 8. | poziva Europsku komisiju da osigura potpunu provedbu i primjenu postojećeg zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša u svih 28 država članica. Smatra da trenutno nema dovoljno sredstava za provedbu i kontrolu; |
| --- | --- |

8.

poziva Europsku komisiju da osigura potpunu provedbu i primjenu postojećeg zakonodavstva EU-a o zaštiti okoliša u svih 28 država članica. Smatra da trenutno nema dovoljno sredstava za provedbu i kontrolu;

| 9. | pozdravlja namjeru da se 2014. godine revidira Direktiva o odlagalištima otpada. Smatra da bi to trebalo dovesti do zabrane odlagališta plastičnog i visokozapaljivog otpada do 2020. godine. Odbor regija uviđa da su industriji za gospodarenje otpadom i lokalnim i regionalnim vlastima potrebni vrijeme, ulaganje i sigurnost kako bi mogle osigurati sredstva odgovarajućim infrastrukturama za sakupljanje, sortiranje, recikliranje i učinkovitu završnu obradu. Iako državama članicama koje zaostaju možda treba uvodno razdoblje za postupno uvođenje zabrane, svim plastičnim otpadom mora se gospodariti kao resursom kao što je predviđeno u Planu za Europu učinkovitih resursa (Roadmap to a Resource-Efficient Europe) kako bi se postigli ciljevi za 2020. godinu; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja namjeru da se 2014. godine revidira Direktiva o odlagalištima otpada. Smatra da bi to trebalo dovesti do zabrane odlagališta plastičnog i visokozapaljivog otpada do 2020. godine. Odbor regija uviđa da su industriji za gospodarenje otpadom i lokalnim i regionalnim vlastima potrebni vrijeme, ulaganje i sigurnost kako bi mogle osigurati sredstva odgovarajućim infrastrukturama za sakupljanje, sortiranje, recikliranje i učinkovitu završnu obradu. Iako državama članicama koje zaostaju možda treba uvodno razdoblje za postupno uvođenje zabrane, svim plastičnim otpadom mora se gospodariti kao resursom kao što je predviđeno u Planu za Europu učinkovitih resursa (Roadmap to a Resource-Efficient Europe) kako bi se postigli ciljevi za 2020. godinu;

| 10. | priznaje da, iako sedam država članica već odlaže manje od 10 % otpada na odlagališta, jedanaest ih još uvijek odlaže više od 60 %. Pri gospodarenju otpadom treba prepoznati specifičnu vrijednost plastike i uspostaviti bolje i učinkovitije sustave za sakupljanje radi smanjivanja kontaminacije; |
| --- | --- |

10.

priznaje da, iako sedam država članica već odlaže manje od 10 % otpada na odlagališta, jedanaest ih još uvijek odlaže više od 60 %. Pri gospodarenju otpadom treba prepoznati specifičnu vrijednost plastike i uspostaviti bolje i učinkovitije sustave za sakupljanje radi smanjivanja kontaminacije;

| 11. | poziva Europsku komisiju da u budućim revizijama usvoji objedinjeni pristup svoj plastici uključujući električni i elektronički otpad, otpadna vozila i ambalažu. Ciljevi Okvirne direktive o otpadu preniski su i ne odnose se izričito na plastični otpad; |
| --- | --- |

11.

poziva Europsku komisiju da u budućim revizijama usvoji objedinjeni pristup svoj plastici uključujući električni i elektronički otpad, otpadna vozila i ambalažu. Ciljevi Okvirne direktive o otpadu preniski su i ne odnose se izričito na plastični otpad;

| 12. | insistira da bi novi ciljevi za plastiku trebali riješiti pitanje tonaže koja nije prikladna za mjerenje, naročito u slučaju vrlo lagane plastične folije. Ciljevi bi trebali odražavati utjecaj materijala na okoliš kako bi se povećala vrijednost plastike koja se obično zanemaruje u korist težih materijala za recikliranje; |
| --- | --- |

12.

insistira da bi novi ciljevi za plastiku trebali riješiti pitanje tonaže koja nije prikladna za mjerenje, naročito u slučaju vrlo lagane plastične folije. Ciljevi bi trebali odražavati utjecaj materijala na okoliš kako bi se povećala vrijednost plastike koja se obično zanemaruje u korist težih materijala za recikliranje;

| 13. | primjećuje da su sve države članice usvojile „energiju iz otpada” kao legitimnu alternativu odlaganju preostalog otpada koji ostaje nakon ponovne upotrebe i recikliranja; u tom kontekstu ponavlja da bi sredstva EU-a trebalo dodjeljivati samo objektima za energijsku oporabu koji predstavljaju dio povezane strategije za upravljanje otpadom koja uključuje infrastrukturu dovoljnu za početne faze hijerarhije otpada; Osim toga, smatra da je, budući da plastika predstavlja gorivo visoke kalorične vrijednosti, važno da se, na temelju kapaciteta za preradu, odrede specifični ciljevi recikliranja za svaku vrstu plastike kako bi se izbjeglo da potražnja za gorivom dovede do spaljivanja dragocjenih resursa; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da su sve države članice usvojile „energiju iz otpada” kao legitimnu alternativu odlaganju preostalog otpada koji ostaje nakon ponovne upotrebe i recikliranja; u tom kontekstu ponavlja da bi sredstva EU-a trebalo dodjeljivati samo objektima za energijsku oporabu koji predstavljaju dio povezane strategije za upravljanje otpadom koja uključuje infrastrukturu dovoljnu za početne faze hijerarhije otpada; Osim toga, smatra da je, budući da plastika predstavlja gorivo visoke kalorične vrijednosti, važno da se, na temelju kapaciteta za preradu, odrede specifični ciljevi recikliranja za svaku vrstu plastike kako bi se izbjeglo da potražnja za gorivom dovede do spaljivanja dragocjenih resursa;

| 14. | smatra kako bi postojeće ciljeve trebalo bolje provoditi. Nadalje, uz preusmjeravanje s odlagališta, podržava uvođenje obvezujućih, specifičnih i ambicioznih, ali dostižnih, ciljeva za sprečavanje, pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje plastičnog otpada, jer se oni mogu točnije izmjeriti. Te ciljeve treba usklađivati u svim relevantnim direktivama. Prijelazni ciljevi i razdoblja mogu se predvidjeti i o njima se može pregovarati s državama članicama te lokalnim i regionalnim vlastima koje nisu postigle zadovoljavajući napredak u odnosu na ciljeve vezane uz otpad; |
| --- | --- |

14.

smatra kako bi postojeće ciljeve trebalo bolje provoditi. Nadalje, uz preusmjeravanje s odlagališta, podržava uvođenje obvezujućih, specifičnih i ambicioznih, ali dostižnih, ciljeva za sprečavanje, pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje plastičnog otpada, jer se oni mogu točnije izmjeriti. Te ciljeve treba usklađivati u svim relevantnim direktivama. Prijelazni ciljevi i razdoblja mogu se predvidjeti i o njima se može pregovarati s državama članicama te lokalnim i regionalnim vlastima koje nisu postigle zadovoljavajući napredak u odnosu na ciljeve vezane uz otpad;

| 15. | poziva da se ti ciljevi odrede u skladu s načelima proporcionalnosti, blizine i predostrožnosti; |
| --- | --- |

15.

poziva da se ti ciljevi odrede u skladu s načelima proporcionalnosti, blizine i predostrožnosti;

| 16. | smatra da će ove mjere povisiti položaj plastičnog otpada u hijerarhiji otpada i podržava zahtjev Europskog parlamenta da se do 2020. godine zabrane odlagališta svog otpada koji se može reciklirati i bio-otpada, ali upozorava da, ukoliko se recikliranje plastike u EU-u ne nastavi razvijati, postoji rizik od povećanja izvoza plastičnog otpada izvan Europe; |
| --- | --- |

16.

smatra da će ove mjere povisiti položaj plastičnog otpada u hijerarhiji otpada i podržava zahtjev Europskog parlamenta da se do 2020. godine zabrane odlagališta svog otpada koji se može reciklirati i bio-otpada, ali upozorava da, ukoliko se recikliranje plastike u EU-u ne nastavi razvijati, postoji rizik od povećanja izvoza plastičnog otpada izvan Europe;

| 17. | poziva na snažnije promicanje recikliranja plastike u svim fazama radi poticanja cirkularne ekonomije. Na samom početku dizajniranja proizvoda, trebalo bi u obzir uzeti ne samo recikliranje po isteku njihovog životnog ciklusa već i racionalizaciju polimera korištenih u proizvodnji, kao i upotrebu ograničenog broja pojedinačnih vrsta plastike koje se ne kombiniraju s drugim materijalima kako bi se olakšalo odvajanje otpadaka za recikliranje; |
| --- | --- |

17.

poziva na snažnije promicanje recikliranja plastike u svim fazama radi poticanja cirkularne ekonomije. Na samom početku dizajniranja proizvoda, trebalo bi u obzir uzeti ne samo recikliranje po isteku njihovog životnog ciklusa već i racionalizaciju polimera korištenih u proizvodnji, kao i upotrebu ograničenog broja pojedinačnih vrsta plastike koje se ne kombiniraju s drugim materijalima kako bi se olakšalo odvajanje otpadaka za recikliranje;

| 18. | potiče Europsku komisiju da većim poticajima za prevenciju, pripremu za ponovnu uporabu, recikliranje i povećanje udjela reciklirane plastike u novoj robi potiče ekološku javnu nabavu; |
| --- | --- |

18.

potiče Europsku komisiju da većim poticajima za prevenciju, pripremu za ponovnu uporabu, recikliranje i povećanje udjela reciklirane plastike u novoj robi potiče ekološku javnu nabavu;

| 19. | traži od Europske komisije da razmotri financiranje buduće infrastrukture za učinkovito recikliranje plastike i prekine financiranje odlagališta i spaljivanja te da istovremeno podupre tržište reciklirane plastike i time otvori radna mjesta; |
| --- | --- |

19.

traži od Europske komisije da razmotri financiranje buduće infrastrukture za učinkovito recikliranje plastike i prekine financiranje odlagališta i spaljivanja te da istovremeno podupre tržište reciklirane plastike i time otvori radna mjesta;

| 20. | uviđa da recikliranje materijala Europskoj uniji omogućava samodostatnost na području sirovina i da bi, u skladu s hijerarhijom otpada, energijska oporaba trebala ostati kao dodatna opcija da bi se ostvario puni potencijal preusmjeravanja otpada i izbjeglo davanje prednosti energiji dobivenoj iz otpada, kako je preporučeno u Zelenoj knjizi; |
| --- | --- |

20.

uviđa da recikliranje materijala Europskoj uniji omogućava samodostatnost na području sirovina i da bi, u skladu s hijerarhijom otpada, energijska oporaba trebala ostati kao dodatna opcija da bi se ostvario puni potencijal preusmjeravanja otpada i izbjeglo davanje prednosti energiji dobivenoj iz otpada, kako je preporučeno u Zelenoj knjizi;

| 21. | čvrsto vjeruje da sustavi sakupljanja otpada po kućanstvima trebaju biti obvezni, ali i osmišljeni tako da potiču odvajanje i maksimalno povećavaju oporabu visokokvalitetnih materijala koji se mogu reciklirati. To je pitanje supsidijarnosti i, dok se u nekim državama članicama recikliranje kombiniranog suhog otpada pokazalo vrlo učinkovitim, valja imati na umu da se metode sakupljanja razlikuju između urbanih i ruralnih područja i različitih zemalja. Iako nije praktično primjenjivati istu politiku na sve, postoje razlozi za dobrovoljnu racionalizaciju i standardizaciju metoda sakupljanja; |
| --- | --- |

21.

čvrsto vjeruje da sustavi sakupljanja otpada po kućanstvima trebaju biti obvezni, ali i osmišljeni tako da potiču odvajanje i maksimalno povećavaju oporabu visokokvalitetnih materijala koji se mogu reciklirati. To je pitanje supsidijarnosti i, dok se u nekim državama članicama recikliranje kombiniranog suhog otpada pokazalo vrlo učinkovitim, valja imati na umu da se metode sakupljanja razlikuju između urbanih i ruralnih područja i različitih zemalja. Iako nije praktično primjenjivati istu politiku na sve, postoje razlozi za dobrovoljnu racionalizaciju i standardizaciju metoda sakupljanja;

| 22. | ponovno ističe svoj stav da možda postoje mogućnosti za regionalne vlasti da surađuju na prekograničnom gospodarenju otpadom i čvorištima za obradu za slične vrste zgrada, tj. nebodere, kako bi se osiguralo učinkovito gospodarenje tokovima otpada i optimalna upotreba infrastrukture i sredstava dostupnih tom sektoru; |
| --- | --- |

22.

ponovno ističe svoj stav da možda postoje mogućnosti za regionalne vlasti da surađuju na prekograničnom gospodarenju otpadom i čvorištima za obradu za slične vrste zgrada, tj. nebodere, kako bi se osiguralo učinkovito gospodarenje tokovima otpada i optimalna upotreba infrastrukture i sredstava dostupnih tom sektoru;

| 23. | smatra da bi aktivnim podržavanjem tržišta reciklirane plastike trebalo promicati visokokvalitetno recikliranje i poticati upotrebu ekoloških materijala kako bi se smanjila količina plastičnog otpada u okolišu; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi aktivnim podržavanjem tržišta reciklirane plastike trebalo promicati visokokvalitetno recikliranje i poticati upotrebu ekoloških materijala kako bi se smanjila količina plastičnog otpada u okolišu;

| 24. | izražava žaljenje što se trenutna izvješća o ciljevima oporabe u sklopu Okvirne direktive o otpadu temelje na sakupljanju, a ne na stvarnom recikliranju ili energijskoj oporabi. Hitno je potrebno pojasniti definicije i pronaći jedinstvenu metodologiju izračuna uspješnosti recikliranja; |
| --- | --- |

24.

izražava žaljenje što se trenutna izvješća o ciljevima oporabe u sklopu Okvirne direktive o otpadu temelje na sakupljanju, a ne na stvarnom recikliranju ili energijskoj oporabi. Hitno je potrebno pojasniti definicije i pronaći jedinstvenu metodologiju izračuna uspješnosti recikliranja;

| 25. | uviđa da je Europska komisija već uvela program podrške za deset država članica koje imaju slabije rezultate u provedbi politika o otpadu. Izražava žaljenje što je 18 država članica još uvijek daleko od postizanja usklađenosti s Okvirnom direktivom o otpadu; |
| --- | --- |

25.

uviđa da je Europska komisija već uvela program podrške za deset država članica koje imaju slabije rezultate u provedbi politika o otpadu. Izražava žaljenje što je 18 država članica još uvijek daleko od postizanja usklađenosti s Okvirnom direktivom o otpadu;

| 26. | smatra da je potreban niz mjera, jer nijedan instrument politike neće preusmjeriti otpad s odlagališta na recikliranje. Međutim, recikliranje nije uvijek održiva strategija kada je recikliranje plastike tehnički teško i nije uvijek ekonomski opravdano, čak i kada za to postoje najopravdaniji ekološki razlozi; |
| --- | --- |

26.

smatra da je potreban niz mjera, jer nijedan instrument politike neće preusmjeriti otpad s odlagališta na recikliranje. Međutim, recikliranje nije uvijek održiva strategija kada je recikliranje plastike tehnički teško i nije uvijek ekonomski opravdano, čak i kada za to postoje najopravdaniji ekološki razlozi;

| 27. | smatra da je EU u položaju da postane predvodnik u uklanjanju plastike s odlagališta te bi trebao podijeliti primjere najbolje prakse u gospodarenju otpadom na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini. EU bi trebao promicati održive inicijative i osigurati da tvrtke za reciklažu otpad šalju samo u postrojenja za recikliranje u kojima važe isti propisi o zbrinjavanju kao i u postrojenjima EU-a. Posrednici nisu tvrtke za reciklažu i Odbor regija poziva na čvršći nadzor nad primjenom propisa o pošiljkama u europskim lukama; |
| --- | --- |

27.

smatra da je EU u položaju da postane predvodnik u uklanjanju plastike s odlagališta te bi trebao podijeliti primjere najbolje prakse u gospodarenju otpadom na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini. EU bi trebao promicati održive inicijative i osigurati da tvrtke za reciklažu otpad šalju samo u postrojenja za recikliranje u kojima važe isti propisi o zbrinjavanju kao i u postrojenjima EU-a. Posrednici nisu tvrtke za reciklažu i Odbor regija poziva na čvršći nadzor nad primjenom propisa o pošiljkama u europskim lukama;

| 28. | U tom kontekstu ponovo izražava podršku stvaraju europske platforme za informiranje koja bi lokalnim i regionalnim vlastima omogućila da razmjenjuju informacije o sprečavanju otpada i upravljanju njime kako unutar EU-a, tako i izvan njega; |
| --- | --- |

28.

U tom kontekstu ponovo izražava podršku stvaraju europske platforme za informiranje koja bi lokalnim i regionalnim vlastima omogućila da razmjenjuju informacije o sprečavanju otpada i upravljanju njime kako unutar EU-a, tako i izvan njega;

| 29. | uviđa da je plastika namijenjena globalnoj upotrebi. Stoga će upotreba dobrih praksi u fazi dizajniranja za ponovnu upotrebu, popravak ili recikliranje vrijediti izvan granica EU-a i pomoći u sprečavanju da plastični predmeti postanu budući morski otpad; |
| --- | --- |

29.

uviđa da je plastika namijenjena globalnoj upotrebi. Stoga će upotreba dobrih praksi u fazi dizajniranja za ponovnu upotrebu, popravak ili recikliranje vrijediti izvan granica EU-a i pomoći u sprečavanju da plastični predmeti postanu budući morski otpad;

| 30. | primjećuje da se mnogo robe široke potrošnje, pogotovo električnih i elektroničkih uređaja, proizvodi izvan EU-a, a da se, zbog visokih troškova radne snage u EU-u, naknadno ponovno izvozi za demontažu, reciklažu ili odlaganje. Pridržavajući se načela blizine, Odbor regija preporučuje da se infrastruktura za recikliranje i ponovno korištenje razvije unutar okvira EU-a kako bi države članice učinkovito iskoristile postojeću infrastrukturu za gospodarenje otpadom u cijelom EU-u te kako bi se izbjegla nepotrebna dvostruka ulaganja. Na taj se način plastični otpad može zbrinjavati u susjednim zemljama, bez potrebe za izgradnjom više vrsta postrojenja za recikliranje u svakoj državi članici, dok se izgradnja određene infrastrukture za specijalno zbrinjavanje pojedinih vrsta otpada može planirati na razini cijelog EU-a kako bi se izbjeglo dupliciranje. Odbor regija priznaje da treba uvesti i provoditi odgovarajuće prekogranične kontrole kretanja otpada; |
| --- | --- |

30.

primjećuje da se mnogo robe široke potrošnje, pogotovo električnih i elektroničkih uređaja, proizvodi izvan EU-a, a da se, zbog visokih troškova radne snage u EU-u, naknadno ponovno izvozi za demontažu, reciklažu ili odlaganje. Pridržavajući se načela blizine, Odbor regija preporučuje da se infrastruktura za recikliranje i ponovno korištenje razvije unutar okvira EU-a kako bi države članice učinkovito iskoristile postojeću infrastrukturu za gospodarenje otpadom u cijelom EU-u te kako bi se izbjegla nepotrebna dvostruka ulaganja. Na taj se način plastični otpad može zbrinjavati u susjednim zemljama, bez potrebe za izgradnjom više vrsta postrojenja za recikliranje u svakoj državi članici, dok se izgradnja određene infrastrukture za specijalno zbrinjavanje pojedinih vrsta otpada može planirati na razini cijelog EU-a kako bi se izbjeglo dupliciranje. Odbor regija priznaje da treba uvesti i provoditi odgovarajuće prekogranične kontrole kretanja otpada;

| 31. | smatra da će, iako dobrovoljno djelovanje može nadopuniti zakonodavstvo, neki propisi biti potrebni kako bi se osigurao učinkovit, uspješan, siguran i održiv okvir za gospodarenje otpadom. Međutim, Odbor regija smatra da bi, prije nego posegne za porezima i zabranama, Europska komisija trebala razmotriti mjere kojima bi potrošači i kućanstva bili informirani i kojima bi se utjecalo na njihovo ponašanje; |
| --- | --- |

31.

smatra da će, iako dobrovoljno djelovanje može nadopuniti zakonodavstvo, neki propisi biti potrebni kako bi se osigurao učinkovit, uspješan, siguran i održiv okvir za gospodarenje otpadom. Međutim, Odbor regija smatra da bi, prije nego posegne za porezima i zabranama, Europska komisija trebala razmotriti mjere kojima bi potrošači i kućanstva bili informirani i kojima bi se utjecalo na njihovo ponašanje;

| 32. | poziva Europsku komisiju da prouči najbolji način za primjenu proširene odgovornosti proizvođača i uvoznika u EU-u, naročito u odnosu na plastični otpad, jer njime isuviše često upravljaju lokalne i regionalne vlasti. Bolja primjena te odgovornosti trebala bi omogućiti da se na tržište plasiraju proizvodi koji stvaraju manje plastičnog otpada te plastičnog otpada koji se lakše reciklira. U EU-u bi za određene plastične proizvode i proizvode koji sadrže plastiku trebalo poticati plaćanje pologa i obvezu povrata predmeta na kraju njihovog životnog ciklusa kako bi se smanjilo veliko opterećenje lokalnih i regionalnih vlasti; smatra da također treba promicati sustav povrata trgovcima na malo, školama i radnim mjestima, gdje se mogu prikupiti velike količine dragocjenih odvojenih resursa, kako bi recikliranje bilo uspješnije. Postojeći primjeri uključuju mobitele i uloške za pisače; |
| --- | --- |

32.

poziva Europsku komisiju da prouči najbolji način za primjenu proširene odgovornosti proizvođača i uvoznika u EU-u, naročito u odnosu na plastični otpad, jer njime isuviše često upravljaju lokalne i regionalne vlasti. Bolja primjena te odgovornosti trebala bi omogućiti da se na tržište plasiraju proizvodi koji stvaraju manje plastičnog otpada te plastičnog otpada koji se lakše reciklira. U EU-u bi za određene plastične proizvode i proizvode koji sadrže plastiku trebalo poticati plaćanje pologa i obvezu povrata predmeta na kraju njihovog životnog ciklusa kako bi se smanjilo veliko opterećenje lokalnih i regionalnih vlasti; smatra da također treba promicati sustav povrata trgovcima na malo, školama i radnim mjestima, gdje se mogu prikupiti velike količine dragocjenih odvojenih resursa, kako bi recikliranje bilo uspješnije. Postojeći primjeri uključuju mobitele i uloške za pisače;

| 33. | smatra da bi svojim metodama sakupljanja otpada lokalne i regionalne vlasti za velike komade otpada trebale poticati načelo „plati koliko baciš” kao i mjere podizanja razine svijesti i detaljnijeg praćenja tokova otpada kako bi se spriječilo da se (plastični) otpad sve češće pali ili ostavlja na mjestima koja nemaju odgovarajuću tehničku opremu; |
| --- | --- |

33.

smatra da bi svojim metodama sakupljanja otpada lokalne i regionalne vlasti za velike komade otpada trebale poticati načelo „plati koliko baciš” kao i mjere podizanja razine svijesti i detaljnijeg praćenja tokova otpada kako bi se spriječilo da se (plastični) otpad sve češće pali ili ostavlja na mjestima koja nemaju odgovarajuću tehničku opremu;

| 34. | uviđa da postoje mogućnosti da se za svaki slučaj posebno razviju sustavi pologa i povrata. Povrat boca i druge ambalaže za piće pokazao se uspješnim u nekim državama članicama i nudi kvalitetan materijal za recikliranje. To bi moglo pružiti vrijednu alternativu u ruralnim područjima gdje odvojeno sakupljanje nije održivo. Lokalne i regionalne vlasti također mogu dodatno poticati sakupljanje plastike kao što je PET (polietilen tereftalat) putem Planova održivosti okoliša za velika javna događanja, osim ako postoje druga, ekološki prihvatljiva, rješenja umjesto PET boca; |
| --- | --- |

34.

uviđa da postoje mogućnosti da se za svaki slučaj posebno razviju sustavi pologa i povrata. Povrat boca i druge ambalaže za piće pokazao se uspješnim u nekim državama članicama i nudi kvalitetan materijal za recikliranje. To bi moglo pružiti vrijednu alternativu u ruralnim područjima gdje odvojeno sakupljanje nije održivo. Lokalne i regionalne vlasti također mogu dodatno poticati sakupljanje plastike kao što je PET (polietilen tereftalat) putem Planova održivosti okoliša za velika javna događanja, osim ako postoje druga, ekološki prihvatljiva, rješenja umjesto PET boca;

Ekološki dizajn

| 35. | smatra da je dizajn proizvoda ključan za smanjivanje otpada. Smatra da bi, budući da je trenutna direktiva za ekološki dizajn usmjerena na potrošnju vode i energije, revizija mogla proširiti njezin opseg i primjenu na druge plastične proizvode i uključiti uvjete za pripremu za ponovnu uporabu, borbu protiv ugrađene zastarjelosti, mogućnosti popravka i recikliranje te savjete za potrošače o trajnosti proizvoda (primjerice, „putovnicu proizvoda” koja bi pratila proizvod). Dizajn je važan za potrošače, ali i za vlasti koje su zadužene za otpad i upravljanje proizvodima na kraju njihovog životnog ciklusa. Dobar dizajn predmeta i njegovo pakiranje i rastavljanje trebaju predvidjeti i poboljšati mogućnosti recikliranja; |
| --- | --- |

35.

smatra da je dizajn proizvoda ključan za smanjivanje otpada. Smatra da bi, budući da je trenutna direktiva za ekološki dizajn usmjerena na potrošnju vode i energije, revizija mogla proširiti njezin opseg i primjenu na druge plastične proizvode i uključiti uvjete za pripremu za ponovnu uporabu, borbu protiv ugrađene zastarjelosti, mogućnosti popravka i recikliranje te savjete za potrošače o trajnosti proizvoda (primjerice, „putovnicu proizvoda” koja bi pratila proizvod). Dizajn je važan za potrošače, ali i za vlasti koje su zadužene za otpad i upravljanje proizvodima na kraju njihovog životnog ciklusa. Dobar dizajn predmeta i njegovo pakiranje i rastavljanje trebaju predvidjeti i poboljšati mogućnosti recikliranja;

| 36. | skreće pažnju na trend smanjivanja težine i pakiranja potrošačkih predmeta u vrećice (prelazak sa stakla ili metala na plastiku) što smanjuje troškove prijevoza i, time, emisiju ugljika; međutim, uviđa da bi se taj trend, iako svima donosi korist, mogao pokazati vrlo profitabilnim za proizvođače, ali na štetu lokalnih i regionalnih vlasti koje bi imale veće troškove zbog sakupljanja i obrade otpada; |
| --- | --- |

36.

skreće pažnju na trend smanjivanja težine i pakiranja potrošačkih predmeta u vrećice (prelazak sa stakla ili metala na plastiku) što smanjuje troškove prijevoza i, time, emisiju ugljika; međutim, uviđa da bi se taj trend, iako svima donosi korist, mogao pokazati vrlo profitabilnim za proizvođače, ali na štetu lokalnih i regionalnih vlasti koje bi imale veće troškove zbog sakupljanja i obrade otpada;

| 37. | u tom kontekstu smatra da bi trebalo smanjiti broj različitih vrsta plastike (razlike u sastavu) kako bi se omogućilo topljenje razvrstanih kompatibilnih plastika. To također zahtijeva da se na ambalaži i proizvodima jasno navede o kojoj se vrsti plastike radi kako bi se olakšalo njezino razvrstavanje; nadalje, plastike ne bi smjele sadržati postojane organske onečišćujuće tvari (POP) ili kemikalije zabranjene Uredbom REACH; |
| --- | --- |

37.

u tom kontekstu smatra da bi trebalo smanjiti broj različitih vrsta plastike (razlike u sastavu) kako bi se omogućilo topljenje razvrstanih kompatibilnih plastika. To također zahtijeva da se na ambalaži i proizvodima jasno navede o kojoj se vrsti plastike radi kako bi se olakšalo njezino razvrstavanje; nadalje, plastike ne bi smjele sadržati postojane organske onečišćujuće tvari (POP) ili kemikalije zabranjene Uredbom REACH;

| 38. | smatra da će smjernice o održivom dizajnu proizvoda za cjelokupni životni ciklus, uključujući obradu nakon kraja životnog vijeka, pomoći korisniku razumjeti pravu vrijednost predmeta te će spriječiti nepotrebno trošenje određenih vrijednih resursa; |
| --- | --- |

38.

smatra da će smjernice o održivom dizajnu proizvoda za cjelokupni životni ciklus, uključujući obradu nakon kraja životnog vijeka, pomoći korisniku razumjeti pravu vrijednost predmeta te će spriječiti nepotrebno trošenje određenih vrijednih resursa;

| 39. | zalaže se za obvezni minimalni sadržaj recikliranog materijala u budućim revizijama dizajna, no razumije da određena upotreba predmeta u prehrambene i zdravstvene svrhe zahtijeva određene standarde materijala; |
| --- | --- |

39.

zalaže se za obvezni minimalni sadržaj recikliranog materijala u budućim revizijama dizajna, no razumije da određena upotreba predmeta u prehrambene i zdravstvene svrhe zahtijeva određene standarde materijala;

| 40. | poziva na postupnu obustavu upotrebe opasnih tvari u plastici, kako u novim, tako i u recikliranim proizvodima, kako bi se smanjio rizik povezan s njihovom upotrebom i povećale mogućnosti recikliranja. Odbor podržava prijedlog iz Plana za Europu učinkovitih resursa prema kojem bi do 2020. godine sve tvari vrlo visokog rizika trebale biti uključene na popis kandidata Uredbe REACH, što bi omogućilo da se tim plastičnim aditivima posveti pažnja. S tim u vezi, poziva da se posebna pažnja obrati na mikroplastiku i nanočestice koje predstavljaju nove probleme koji možda nisu pokriveni Uredbom REACH; |
| --- | --- |

40.

poziva na postupnu obustavu upotrebe opasnih tvari u plastici, kako u novim, tako i u recikliranim proizvodima, kako bi se smanjio rizik povezan s njihovom upotrebom i povećale mogućnosti recikliranja. Odbor podržava prijedlog iz Plana za Europu učinkovitih resursa prema kojem bi do 2020. godine sve tvari vrlo visokog rizika trebale biti uključene na popis kandidata Uredbe REACH, što bi omogućilo da se tim plastičnim aditivima posveti pažnja. S tim u vezi, poziva da se posebna pažnja obrati na mikroplastiku i nanočestice koje predstavljaju nove probleme koji možda nisu pokriveni Uredbom REACH;

| 41. | u kontekstu ekološkog dizajna, poziva da se posebna pažnja posveti 3D pisačima čiji bi razvoj mogao znatno utjecati na kvantitativnu i kvalitativnu proizvodnju plastičnog otpada; |
| --- | --- |

41.

u kontekstu ekološkog dizajna, poziva da se posebna pažnja posveti 3D pisačima čiji bi razvoj mogao znatno utjecati na kvantitativnu i kvalitativnu proizvodnju plastičnog otpada;

Plastika za jednokratnu upotrebu

| 42. | smatra da treba postojati kombinacija mjera za rješavanje problema kratkotrajnih plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu, uključujući odredbe koje će spriječiti njihovu uporabu i promicati predmete osmišljene za višekratnu uporabu. Neodgovorno odbačene prazne plastične vrećice i boce uništavaju okoliš i odraz su našeg društva u kojem se sve baca; osim što potiče ponovnu upotrebu, zabrana besplatnog dijeljenja plastičnih vrećica u brojnim je regijama imala pozitivne rezultate te bi je stoga trebalo uzeti u obzir; |
| --- | --- |

42.

smatra da treba postojati kombinacija mjera za rješavanje problema kratkotrajnih plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu, uključujući odredbe koje će spriječiti njihovu uporabu i promicati predmete osmišljene za višekratnu uporabu. Neodgovorno odbačene prazne plastične vrećice i boce uništavaju okoliš i odraz su našeg društva u kojem se sve baca; osim što potiče ponovnu upotrebu, zabrana besplatnog dijeljenja plastičnih vrećica u brojnim je regijama imala pozitivne rezultate te bi je stoga trebalo uzeti u obzir;

| 43. | smatra da dobrovoljne inicijative na nacionalnoj razini, uključujući i odgovornost trgovaca za povrat, mogu pomoći u prijenosu troškova rukovanja određenim plastičnim otpadom s vlasti nadležnih za otpad i okoliš na cijeli lanac vrijednosti. Takve mjere trebaju uključiti program edukacije potrošača; |
| --- | --- |

43.

smatra da dobrovoljne inicijative na nacionalnoj razini, uključujući i odgovornost trgovaca za povrat, mogu pomoći u prijenosu troškova rukovanja određenim plastičnim otpadom s vlasti nadležnih za otpad i okoliš na cijeli lanac vrijednosti. Takve mjere trebaju uključiti program edukacije potrošača;

| 44. | smatra da je sustav povrata moguće potaknuti i proširiti na druga često posjećena mjesta (radna mjesta i škole često imaju ekvivalentne sustave manjeg opsega koji im pomažu prikupiti održivu količinu za reciklažu). |
| --- | --- |

44.

smatra da je sustav povrata moguće potaknuti i proširiti na druga često posjećena mjesta (radna mjesta i škole često imaju ekvivalentne sustave manjeg opsega koji im pomažu prikupiti održivu količinu za reciklažu).

Biorazgradivost

| 45. | izražava zabrinutost zbog činjenice da bi potrošače mogao obmanuti pojam „biorazgradiva” jer se takva plastika zapravo često razgrađuje samo u industrijskim objektima za kompostiranje na visokim temperaturama; |
| --- | --- |

45.

izražava zabrinutost zbog činjenice da bi potrošače mogao obmanuti pojam „biorazgradiva” jer se takva plastika zapravo često razgrađuje samo u industrijskim objektima za kompostiranje na visokim temperaturama;

| 46. | naglašava da je važno razlikovati razgradivo, biorazgradivo i kompostabilno. Ovi pojmovi često se pogrešno koriste kao sinonimi. Plastika može biti razgradiva, ali ne i biorazgradiva ili može biti samo kompostabilna; |
| --- | --- |

46.

naglašava da je važno razlikovati razgradivo, biorazgradivo i kompostabilno. Ovi pojmovi često se pogrešno koriste kao sinonimi. Plastika može biti razgradiva, ali ne i biorazgradiva ili može biti samo kompostabilna;

| 47. | smatra da sve oznake na proizvodima namijenjene potrošačima treba uskladiti i pojednostaviti. Međutim, zabrinut je zbog toga što su neki podaci zbunjujući ili obmanjujući i smatra da ih možda treba ukloniti. Informacije o odgovarajućim postupcima reciklaže i sadržaju recikliranog materijala trebale bi biti lako razumljive; |
| --- | --- |

47.

smatra da sve oznake na proizvodima namijenjene potrošačima treba uskladiti i pojednostaviti. Međutim, zabrinut je zbog toga što su neki podaci zbunjujući ili obmanjujući i smatra da ih možda treba ukloniti. Informacije o odgovarajućim postupcima reciklaže i sadržaju recikliranog materijala trebale bi biti lako razumljive;

| 48. | također izražava zabrinutost zato što bi pojam „plastika dobivena od bioloških sirovina” mogao podrazumijevati da se radi o plastici sigurnoj za okoliš, a biomasa koja se koristi u proizvodnji možda nije održiva ili zauzima zemljišta za prehrambenu uporabu; zagovara promicanje i poticanje istraživanja i razvoja na području bioplastike. Ovdje bi se više pažnje trebalo posvetiti dizajnu koji je pogodan za okoliš zbog, između ostaloga, sirovina (u što većoj mjeri dobivenih iz otpada), aditiva (ekološki ispravnih i sigurnih), mogućnosti popravka (lako se popravlja), recikliranja i razgradivosti; |
| --- | --- |

48.

također izražava zabrinutost zato što bi pojam „plastika dobivena od bioloških sirovina” mogao podrazumijevati da se radi o plastici sigurnoj za okoliš, a biomasa koja se koristi u proizvodnji možda nije održiva ili zauzima zemljišta za prehrambenu uporabu; zagovara promicanje i poticanje istraživanja i razvoja na području bioplastike. Ovdje bi se više pažnje trebalo posvetiti dizajnu koji je pogodan za okoliš zbog, između ostaloga, sirovina (u što većoj mjeri dobivenih iz otpada), aditiva (ekološki ispravnih i sigurnih), mogućnosti popravka (lako se popravlja), recikliranja i razgradivosti;

| 49. | stoga poziva da se u potpunosti primjene postojeće europske norme kompostiranja (industrijskog i onog u domaćinstvima), biorazgradivosti i razgradivosti, poput EN 13432, EN 14995, ali i da se provjeri njihova valjanost za odgovarajuće okoliše poput zemlje, mora i slatke vode, postrojenja za obradu otpadnih voda i anaerobnu probavu, kako bi se uspostavio europski sustav označavanja koji bi te tvrdnje vrlo jasno razlučio; |
| --- | --- |

49.

stoga poziva da se u potpunosti primjene postojeće europske norme kompostiranja (industrijskog i onog u domaćinstvima), biorazgradivosti i razgradivosti, poput EN 13432, EN 14995, ali i da se provjeri njihova valjanost za odgovarajuće okoliše poput zemlje, mora i slatke vode, postrojenja za obradu otpadnih voda i anaerobnu probavu, kako bi se uspostavio europski sustav označavanja koji bi te tvrdnje vrlo jasno razlučio;

| 50. | poziva na sklapanje međunarodnog sporazuma o zabrani uporabe razgradivih plastičnih mikrokuglica za kozmetičku upotrebu u pilingu za lice, pasti za zube i drugim proizvodima za osobnu upotrebu kako bi se spriječilo da ovaj relativno novi izvor onečišćenja uđe u prehrambeni lanac; |
| --- | --- |

50.

poziva na sklapanje međunarodnog sporazuma o zabrani uporabe razgradivih plastičnih mikrokuglica za kozmetičku upotrebu u pilingu za lice, pasti za zube i drugim proizvodima za osobnu upotrebu kako bi se spriječilo da ovaj relativno novi izvor onečišćenja uđe u prehrambeni lanac;

| 51. | izražava zabrinutost zato što je plastika koja je označena kao „okso-razgradiva“ samo okso-usitnjavajuća, a ne biorazgradiva, te postoji mogućnost da, tijekom usitnjavanja, plastične mikročestice ostanu u okolišu. Pokazalo se da, kada se uvede u postupak recikliranja, okso-usitnjavajuća plastika kontaminira i ugrožava kvalitetu recikliranog materijala. I tu postoji veliki broj dokaza zbog kojih bi trebalo pozvati na uvođenje zabrane okso-razgradive plastike dok daljnja istraživanja ne utvrde da ovi proizvodi imaju dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

51.

izražava zabrinutost zato što je plastika koja je označena kao „okso-razgradiva“ samo okso-usitnjavajuća, a ne biorazgradiva, te postoji mogućnost da, tijekom usitnjavanja, plastične mikročestice ostanu u okolišu. Pokazalo se da, kada se uvede u postupak recikliranja, okso-usitnjavajuća plastika kontaminira i ugrožava kvalitetu recikliranog materijala. I tu postoji veliki broj dokaza zbog kojih bi trebalo pozvati na uvođenje zabrane okso-razgradive plastike dok daljnja istraživanja ne utvrde da ovi proizvodi imaju dodanu vrijednost;

Morski otpad

| 52. | slaže se sa Zelenom knjigom da je „većina otpada koji se nalazi u našim morima i oceanima plastika” i to predstavlja ozbiljan globalni problem. Smatra da smanjenje količine plastike koja ulazi u morski okoliš mora biti prioritet za sve dionike u životnom ciklusu plastike; |
| --- | --- |

52.

slaže se sa Zelenom knjigom da je „većina otpada koji se nalazi u našim morima i oceanima plastika” i to predstavlja ozbiljan globalni problem. Smatra da smanjenje količine plastike koja ulazi u morski okoliš mora biti prioritet za sve dionike u životnom ciklusu plastike;

| 53. | prepoznaje potrebu za daljnjim istraživanjima kako bi se ispitali izvori, prijenos i pojave makroplastičnog i mikroplastičnog otpada u okolišu. Također je potrebno razumjeti utjecaj ovih mikroskopskih čestica na morski svijet; |
| --- | --- |

53.

prepoznaje potrebu za daljnjim istraživanjima kako bi se ispitali izvori, prijenos i pojave makroplastičnog i mikroplastičnog otpada u okolišu. Također je potrebno razumjeti utjecaj ovih mikroskopskih čestica na morski svijet;

| 54. | poziva da se pojača praćenje i prikupljanje podataka kako bi se procijenio uspjeh ili neuspjeh pojedinih mjera i pomoglo u pronalaženju mogućih rješenja. Smatra da se specifičan cilj smanjenja morskog otpada može formulirati samo ako su dostupni točni podaci o stvarnoj količini morskog otpada; |
| --- | --- |

54.

poziva da se pojača praćenje i prikupljanje podataka kako bi se procijenio uspjeh ili neuspjeh pojedinih mjera i pomoglo u pronalaženju mogućih rješenja. Smatra da se specifičan cilj smanjenja morskog otpada može formulirati samo ako su dostupni točni podaci o stvarnoj količini morskog otpada;

| 55. | zalaže se za dvosmjernu strategiju:






  (a) | strategiju na kopnu i obali kako bi se spriječio ulazak plastičnog otpada u vodeni okoliš; |
| --- | --- | --- |

55.

zalaže se za dvosmjernu strategiju:

(a)

strategiju na kopnu i obali kako bi se spriječio ulazak plastičnog otpada u vodeni okoliš;

| (b) | strategiju na moru kako bi se osiguralo odgovorno rukovanje otpadom tijekom aktivnosti na moru i oceanu. |
| --- | --- |

(b)

strategiju na moru kako bi se osiguralo odgovorno rukovanje otpadom tijekom aktivnosti na moru i oceanu.

Strategija na kopnu i obali oslanja se na gore spomenute mjere, a strategija na moru oslanja se na bolju provedbu MARPOL-a (Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova) i drugih konvencija;

| 56. | preporučuje veću koordinaciju i provedbu politika između EU-a i Međunarodne pomorske organizacije (agencije Ujedinjenih naroda odgovorna za sigurnost plovidbe i sprečavanje onečišćenja mora s brodova); |
| --- | --- |

56.

preporučuje veću koordinaciju i provedbu politika između EU-a i Međunarodne pomorske organizacije (agencije Ujedinjenih naroda odgovorna za sigurnost plovidbe i sprečavanje onečišćenja mora s brodova);

| 57. | uviđa da su Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji EU-a postavljeni ciljevi za morski otpad i da bi svi novi ciljevi trebali biti u skladu s postojećim ciljevima za otpad. Određeni ciljevi za plastiku mogu se razmatrati, ali svaki cilj treba biti specifičan, mjerljiv, dostižan, relevantan i vremenski određen (SMART), a ne samo usmjeren na smanjenje. Sada treba bolje provoditi postojeće zakonodavstvo o resursima i otpadu prema MARPOL-u; |
| --- | --- |

57.

uviđa da su Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji EU-a postavljeni ciljevi za morski otpad i da bi svi novi ciljevi trebali biti u skladu s postojećim ciljevima za otpad. Određeni ciljevi za plastiku mogu se razmatrati, ali svaki cilj treba biti specifičan, mjerljiv, dostižan, relevantan i vremenski određen (SMART), a ne samo usmjeren na smanjenje. Sada treba bolje provoditi postojeće zakonodavstvo o resursima i otpadu prema MARPOL-u;

| 58. | priznaje ulogu lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih partnera u podizanju svijesti. Znanje o širenju plastičnog otpada u riječni i morski okoliš preduvjet je za otklanjanje i smanjenje opsega problema. To može uključivati promicanje obrazovnih programa u školama, poticanje odgovornog ponašanja u turističkoj industriji i inicijative industrije plastike. Uvođenje europskih tjedana čišćenja ili sličnih inicijativa s odgovarajućim publicitetom proširilo bi svijest o problemu; |
| --- | --- |

58.

priznaje ulogu lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih partnera u podizanju svijesti. Znanje o širenju plastičnog otpada u riječni i morski okoliš preduvjet je za otklanjanje i smanjenje opsega problema. To može uključivati promicanje obrazovnih programa u školama, poticanje odgovornog ponašanja u turističkoj industriji i inicijative industrije plastike. Uvođenje europskih tjedana čišćenja ili sličnih inicijativa s odgovarajućim publicitetom proširilo bi svijest o problemu;

| 59. | potiče lokalne i regionalne vlasti i njihove partnere da surađuju kako bi bolje usmjerili vrijedne inicijative čišćenja. Iako se u okviru obalnih akcija čišćenja te zahvaljujući kantama za smeće na plaži i sakupljalištima otpada, na plaži sakupi samo mali postotak otpada, na taj se način također pomaže u podizanju svijesti u lokalnim zajednicama. U ribarskoj industriji mogle bi se poticati kampanje da se na dane kad se ne lovi riba hvata otpad koji se onda može odložiti u najbližem pristaništu umjesto u polaznoj luci; u tom pogledu OR podržava planove Europske komisije da 2014. godine pokrene europski Dan čišćenja i spreman je razmisliti o suradnji na toj inicijativi; |
| --- | --- |

59.

potiče lokalne i regionalne vlasti i njihove partnere da surađuju kako bi bolje usmjerili vrijedne inicijative čišćenja. Iako se u okviru obalnih akcija čišćenja te zahvaljujući kantama za smeće na plaži i sakupljalištima otpada, na plaži sakupi samo mali postotak otpada, na taj se način također pomaže u podizanju svijesti u lokalnim zajednicama. U ribarskoj industriji mogle bi se poticati kampanje da se na dane kad se ne lovi riba hvata otpad koji se onda može odložiti u najbližem pristaništu umjesto u polaznoj luci; u tom pogledu OR podržava planove Europske komisije da 2014. godine pokrene europski Dan čišćenja i spreman je razmisliti o suradnji na toj inicijativi;

| 60. | smatra da lokalne i regionalne vlasti ne mogu same snositi troškove morskog otpada i poziva na veću suradnju na svim razinama upravljanja unutar država članica između odgovornih institucija, uprava za vode, lučkih uprava i industrije gospodarenja otpadom kako bi se pronašli isplativi načini sprečavanja ulaska plastičnog otpada u morski okoliš; |
| --- | --- |

60.

smatra da lokalne i regionalne vlasti ne mogu same snositi troškove morskog otpada i poziva na veću suradnju na svim razinama upravljanja unutar država članica između odgovornih institucija, uprava za vode, lučkih uprava i industrije gospodarenja otpadom kako bi se pronašli isplativi načini sprečavanja ulaska plastičnog otpada u morski okoliš;

| 61. | poziva na povećanje baze znanja putem programa koje podržava EU, poput Programa LIFE+ ili fondova EFRR-a, kako bi se istražio utjecaj plastičnog otpada na tlo i morski okoliš; |
| --- | --- |

61.

poziva na povećanje baze znanja putem programa koje podržava EU, poput Programa LIFE+ ili fondova EFRR-a, kako bi se istražio utjecaj plastičnog otpada na tlo i morski okoliš;

Zaključna napomena

| 62. | poziva sve sudionike u industriji gospodarenja otpadom da kroz suradnju smanje učestalost i utjecaj plastike na okoliš i upotrebu sirovina i da prepoznaju potencijal plastike kao vrijednog resursa. To predstavlja izazov jer je plastika jeftina i raznovrsna i upotrebljiva na sve više različitih načina, ali njezina izdržljivost stvara trajni problem. Sve veće gomilanje plastičnog otpada u globalnom morskom okolišu poziva na uzbunu, iako je poznato da je većina tog nekontroliranog odlaganja nastala na kopnu. Plastični je otpad u bilo kojem okruženju neprihvatljiv! |
| --- | --- |

62.

poziva sve sudionike u industriji gospodarenja otpadom da kroz suradnju smanje učestalost i utjecaj plastike na okoliš i upotrebu sirovina i da prepoznaju potencijal plastike kao vrijednog resursa. To predstavlja izazov jer je plastika jeftina i raznovrsna i upotrebljiva na sve više različitih načina, ali njezina izdržljivost stvara trajni problem. Sve veće gomilanje plastičnog otpada u globalnom morskom okolišu poziva na uzbunu, iako je poznato da je većina tog nekontroliranog odlaganja nastala na kopnu. Plastični je otpad u bilo kojem okruženju neprihvatljiv!

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/37

---

Mišljenje Odbora regija – Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama

2013/C 356/07

ODBOR REGIJA

| — | uviđa da bi za neke europske gradove i regije posljedice klimatskih promjena na svjetskoj razini mogle imati jednak značaj kao i posljedice na lokalnoj razini, pa stoga smatra potrebnim širenje okvira strategija prilagodbe izvan granica EU-a. |
| --- | --- |

—

uviđa da bi za neke europske gradove i regije posljedice klimatskih promjena na svjetskoj razini mogle imati jednak značaj kao i posljedice na lokalnoj razini, pa stoga smatra potrebnim širenje okvira strategija prilagodbe izvan granica EU-a.

| — | smatra da zelena infrastruktura pruža klasičnu mogućnost jeftine i neupitno korisne prilagodbe (low regrets, low-cost adaptation) koja će pomoći u jačanju otpornosti u urbanim područjima; |
| --- | --- |

—

smatra da zelena infrastruktura pruža klasičnu mogućnost jeftine i neupitno korisne prilagodbe (low regrets, low-cost adaptation) koja će pomoći u jačanju otpornosti u urbanim područjima;

| — | izrazito je zabrinut zbog utjecaja klimatskih promjena na poljoprivrednu i šumarsku proizvodnju te akvakulturu; |
| --- | --- |

—

izrazito je zabrinut zbog utjecaja klimatskih promjena na poljoprivrednu i šumarsku proizvodnju te akvakulturu;

| — | tvrdi da u strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama veću pozornost treba posvetiti poboljšanju prilagodbe na lokalnoj razini, tamo gdje se posljedice najviše osjećaju i gdje se nalaze osobe koje će prve reagirati; |
| --- | --- |

—

tvrdi da u strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama veću pozornost treba posvetiti poboljšanju prilagodbe na lokalnoj razini, tamo gdje se posljedice najviše osjećaju i gdje se nalaze osobe koje će prve reagirati;

| — | uviđa da je za provođenje mjera prilagodbe na lokalnoj razini financiranje od ključne važnosti; |
| --- | --- |

—

uviđa da je za provođenje mjera prilagodbe na lokalnoj razini financiranje od ključne važnosti;

| — | prepoznaje važnost lokalnih i regionalnih mreža u promicanju mjera prilagodbe i vjeruje da bi sredstva iz fondova EU-a trebalo koristiti za pružanje odgovarajuće financijske podrške takvim mrežama. Međutim, Odbor regija ne preporučuje stvaranje nove organizacije ili dobrovoljno obvezivanje na prilagodbu, kako je predloženo u strategiji, jer bi to dovelo do dupliciranja, zbunilo sudionike i prouzročilo gubitak vrijednih sredstava. Postojećem Sporazumu gradonačelnika trebalo bi osigurati više sredstava i ponovo ga pokrenuti kao mrežu usredotočenu na oba aspekta klimatskog djelovanja, smanjenje emisija plina i potrebu za prilagodbom; |
| --- | --- |

—

prepoznaje važnost lokalnih i regionalnih mreža u promicanju mjera prilagodbe i vjeruje da bi sredstva iz fondova EU-a trebalo koristiti za pružanje odgovarajuće financijske podrške takvim mrežama. Međutim, Odbor regija ne preporučuje stvaranje nove organizacije ili dobrovoljno obvezivanje na prilagodbu, kako je predloženo u strategiji, jer bi to dovelo do dupliciranja, zbunilo sudionike i prouzročilo gubitak vrijednih sredstava. Postojećem Sporazumu gradonačelnika trebalo bi osigurati više sredstava i ponovo ga pokrenuti kao mrežu usredotočenu na oba aspekta klimatskog djelovanja, smanjenje emisija plina i potrebu za prilagodbom;

| — | zaključuje da je, zbog nužne hitnosti, u predloženoj reviziji strategije u 2017. potrebno usredotočiti se na napredak nacionalnih strategija prilagodbe i na moguće zakonodavstvo potrebno u budućnosti, no da ujedno to treba biti i ciljni datum za ostvarenje niza ključnih provedbi na svim razinama upravljanja, te da bi uz ovu strategiju lokalnim tijelima i državama članicama trebalo pružiti smjernice i podršku za ostvarivanje tih ključnih provedbi. |
| --- | --- |

—

zaključuje da je, zbog nužne hitnosti, u predloženoj reviziji strategije u 2017. potrebno usredotočiti se na napredak nacionalnih strategija prilagodbe i na moguće zakonodavstvo potrebno u budućnosti, no da ujedno to treba biti i ciljni datum za ostvarenje niza ključnih provedbi na svim razinama upravljanja, te da bi uz ovu strategiju lokalnim tijelima i državama članicama trebalo pružiti smjernice i podršku za ostvarivanje tih ključnih provedbi.

| Izvjestitelj | g. Neil SWANNICK (UK/PES), član Gradskog vijeća Manchestera |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama
  COM(2013) 216 final |

Izvjestitelj

g. Neil SWANNICK (UK/PES), član Gradskog vijeća Manchestera

Referentni dokument

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama

COM(2013) 216 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | smatra da će se UN-ov sporazum o klimatskim promjenama, predviđen za 2015. godinu, odnositi na ublažavanje klimatskih promjena, ali i na prilagodbu. Izgradnja otpornosti na klimatske promjene, osobito u najsiromašnijim i najosjetljivijim zemljama svijeta, ključna je za pravednost sporazuma; |
| --- | --- |

1.

smatra da će se UN-ov sporazum o klimatskim promjenama, predviđen za 2015. godinu, odnositi na ublažavanje klimatskih promjena, ali i na prilagodbu. Izgradnja otpornosti na klimatske promjene, osobito u najsiromašnijim i najosjetljivijim zemljama svijeta, ključna je za pravednost sporazuma;

| 2. | naglašava da je ublažavanje klimatskih promjena najbolji način rješavanja mnogih ključnih izazova na preventivan način te da će se snažnijim i ambicioznijim mjerama smanjenja emisije plina omogućiti smanjenje potrebe za mjerama prilagodbe; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je ublažavanje klimatskih promjena najbolji način rješavanja mnogih ključnih izazova na preventivan način te da će se snažnijim i ambicioznijim mjerama smanjenja emisije plina omogućiti smanjenje potrebe za mjerama prilagodbe;

| 3. | primjećuje da je u svijetu razina ugljikovog dioksida u atmosferi, koja sada iznosi 400 dijelova na milijun (ppm), prešla zabrinjavajući prag; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da je u svijetu razina ugljikovog dioksida u atmosferi, koja sada iznosi 400 dijelova na milijun (ppm), prešla zabrinjavajući prag;

| 4. | poziva pregovarače EU-a da ostvare napredak u podizanju ambicija i dobivanju međunarodne podrške za sporazum u 2015. koji nedvosmisleno uključuje preobrazbu svjetskog energetskog sustava; |
| --- | --- |

4.

poziva pregovarače EU-a da ostvare napredak u podizanju ambicija i dobivanju međunarodne podrške za sporazum u 2015. koji nedvosmisleno uključuje preobrazbu svjetskog energetskog sustava;

| 5. | osobito je svjestan činjenice da mnogim zemljama u razvoju prijete procesi sporih i postupnih klimatskih promjena, kao što su porast razine mora i porast temperature, te da oni pogoršavaju prijetnje koje stvaraju ekstremne vremenske prilike i ozbiljno ugrožavaju izglede za postizanje globalnog održivog razvoja; |
| --- | --- |

5.

osobito je svjestan činjenice da mnogim zemljama u razvoju prijete procesi sporih i postupnih klimatskih promjena, kao što su porast razine mora i porast temperature, te da oni pogoršavaju prijetnje koje stvaraju ekstremne vremenske prilike i ozbiljno ugrožavaju izglede za postizanje globalnog održivog razvoja;

| 6. | naglašava da klimatske promjene izravno utječu na izvore vode, a upravljanje tim izvorima utječe na ekosustave, proizvodnju bilja i uzgoj životinja te na socioekonomske aktivnosti i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

6.

naglašava da klimatske promjene izravno utječu na izvore vode, a upravljanje tim izvorima utječe na ekosustave, proizvodnju bilja i uzgoj životinja te na socioekonomske aktivnosti i zdravlje ljudi;

| 7. | poziva Vijeće i Komisiju da Odbor regija uključi ne samo u rad na ublažavanju klimatskih promjena, već i u tehnički dio provođenja plana djelovanja iz Nairobija u kojem je naglasak stavljen na prilagodbu temeljenu na ekosustavu i na biološku raznolikost. |
| --- | --- |

7.

poziva Vijeće i Komisiju da Odbor regija uključi ne samo u rad na ublažavanju klimatskih promjena, već i u tehnički dio provođenja plana djelovanja iz Nairobija u kojem je naglasak stavljen na prilagodbu temeljenu na ekosustavu i na biološku raznolikost.

ODBOR REGIJA

Prilagodba i otpornost

| 8. | pozdravlja spominjanje otpornosti u Strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama i njezin osnovni cilj pružanja podrške razvoju prema „Europi otpornoj na klimatske promjene”. Odbor regija vjeruje da se isplati prilagodbi klimatskim promjenama pristupiti kao jednom vidu otpornosti. Grad se može obnoviti nakon (klimatskog ili drugog) šoka urbanom sustavu ako je stupanj temeljne otpornosti visok, no može ozbiljno oslabiti ako je on nizak; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja spominjanje otpornosti u Strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama i njezin osnovni cilj pružanja podrške razvoju prema „Europi otpornoj na klimatske promjene”. Odbor regija vjeruje da se isplati prilagodbi klimatskim promjenama pristupiti kao jednom vidu otpornosti. Grad se može obnoviti nakon (klimatskog ili drugog) šoka urbanom sustavu ako je stupanj temeljne otpornosti visok, no može ozbiljno oslabiti ako je on nizak;

| 9. | smatra ključnim jačanje povezanosti između prilagodbe klimatskim promjenama, upravljanja rizikom od katastrofa i planiranja intervencija u zajednici; |
| --- | --- |

9.

smatra ključnim jačanje povezanosti između prilagodbe klimatskim promjenama, upravljanja rizikom od katastrofa i planiranja intervencija u zajednici;

| 10. | u kontekstu otpornosti, smatra da prilagodba znači:






  — | cjeloviti program koji obuhvaća sustave i sektore te prostorne razine i vremenske rokove, |
| --- | --- | --- |

10.

u kontekstu otpornosti, smatra da prilagodba znači:

—

cjeloviti program koji obuhvaća sustave i sektore te prostorne razine i vremenske rokove,

| — | element opsežnije strategije potrebne za izgradnju otpornosti u Europi te gradovima i regijama koje se nalaze u njoj, i |
| --- | --- |

—

element opsežnije strategije potrebne za izgradnju otpornosti u Europi te gradovima i regijama koje se nalaze u njoj, i

| — | postupak otkrivanja i kasnijeg smanjenja rizika od ekstremnih vremenskih i klimatskih nepogoda, čime se smanjuje jačina popratnih šokova. |
| --- | --- |

—

postupak otkrivanja i kasnijeg smanjenja rizika od ekstremnih vremenskih i klimatskih nepogoda, čime se smanjuje jačina popratnih šokova.

| 11. | razumije da se negativni učinci klimatskih promjena mogu očekivati čak i tamo gdje su razvijene snažne mjere prilagodbe i gdje se poštuje cilj ograničenja zagrijavanja na srednju vrijednost od 2 °C. Osnovni je cilj razviti otpornost na te događaje i stoga je upotreba pojma „otpornost na klimatske promjene” prikladnija od pojma „zaštita od klimatskih promjena”; |
| --- | --- |

11.

razumije da se negativni učinci klimatskih promjena mogu očekivati čak i tamo gdje su razvijene snažne mjere prilagodbe i gdje se poštuje cilj ograničenja zagrijavanja na srednju vrijednost od 2 °C. Osnovni je cilj razviti otpornost na te događaje i stoga je upotreba pojma „otpornost na klimatske promjene” prikladnija od pojma „zaštita od klimatskih promjena”;

| 12. | uviđa da bi za neke europske gradove i regije globalni učinci klimatskih promjena mogli biti jednako ozbiljni kao i lokalni učinci zbog utjecaja na globalnu logistiku i lance opskrbe, sigurnost hrane i migraciju (ljudi, flore, faune i bolesti) pa stoga smatra potrebnim širenje okvira strategija prilagodbe izvan granica EU-a. Baš kao što na svjetskoj razini postoji podrška za razvoj i suradnju te hranu i energiju, primjereno je da postoji i podrška za prilagodbu, s obzirom na moguće rizike i koristi koje ona donosi EU-u; |
| --- | --- |

12.

uviđa da bi za neke europske gradove i regije globalni učinci klimatskih promjena mogli biti jednako ozbiljni kao i lokalni učinci zbog utjecaja na globalnu logistiku i lance opskrbe, sigurnost hrane i migraciju (ljudi, flore, faune i bolesti) pa stoga smatra potrebnim širenje okvira strategija prilagodbe izvan granica EU-a. Baš kao što na svjetskoj razini postoji podrška za razvoj i suradnju te hranu i energiju, primjereno je da postoji i podrška za prilagodbu, s obzirom na moguće rizike i koristi koje ona donosi EU-u;

| 13. | uzima u obzir istraživanja usmjerena na utjecaj klimatskih promjena na kulturnu baštinu i tvrdi da strategije prilagodbe moraju uključivati procjene osjetljivosti baštine, primjerice građevina, umjetničkih djela i arhiva, na ekstremne vremenske prilike i propadanje okoliša; |
| --- | --- |

13.

uzima u obzir istraživanja usmjerena na utjecaj klimatskih promjena na kulturnu baštinu i tvrdi da strategije prilagodbe moraju uključivati procjene osjetljivosti baštine, primjerice građevina, umjetničkih djela i arhiva, na ekstremne vremenske prilike i propadanje okoliša;

| 14. | smatra da zelena infrastruktura pruža klasičnu mogućnost jeftine i neupitno korisne prilagodbe (low regrets, low-cost adaptation) zahvaljujući kojoj će otpornost u urbanim područjima ojačati kroz smanjivanje temperature površine i smanjenje otjecanja kišnice. Prilagodba koja se temelji na prirodnim i urbanim sustavima ključna je, primjerice, za ekološke koridore koji nadilaze administrativne granice kako bi poduprli migraciju divljih životinja u klimi koja se mijenja. Stoga je korisno promicati ekosustave ili zelenu infrastrukturu kao ključnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

14.

smatra da zelena infrastruktura pruža klasičnu mogućnost jeftine i neupitno korisne prilagodbe (low regrets, low-cost adaptation) zahvaljujući kojoj će otpornost u urbanim područjima ojačati kroz smanjivanje temperature površine i smanjenje otjecanja kišnice. Prilagodba koja se temelji na prirodnim i urbanim sustavima ključna je, primjerice, za ekološke koridore koji nadilaze administrativne granice kako bi poduprli migraciju divljih životinja u klimi koja se mijenja. Stoga je korisno promicati ekosustave ili zelenu infrastrukturu kao ključnu infrastrukturu;

| 15. | smatra da zdravi ekosustavi i velika biološka raznolikost mogu ojačati lokalnu i regionalnu otpornost na klimatske promjene, no također naglašava da su i ti sustavi ugroženi klimatskim promjenama. Ovome bi problemu trebalo dati veći značaj unutar Strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, nacionalnih strategija i programa EU-a. |
| --- | --- |

15.

smatra da zdravi ekosustavi i velika biološka raznolikost mogu ojačati lokalnu i regionalnu otpornost na klimatske promjene, no također naglašava da su i ti sustavi ugroženi klimatskim promjenama. Ovome bi problemu trebalo dati veći značaj unutar Strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, nacionalnih strategija i programa EU-a.

ODBOR REGIJA

Prilagodba i gospodarska konkurentnost

| 16. | pozdravlja povezanost, unutar Strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, između prilagodbe opasnostima od ekstremnih vremenskih uvjeta i klimatskih promjena i očuvanja budućeg gospodarskog blagostanja Europe, no upozorava da mjere za promicanje prilagodbe u cilju održanja rasta i konkurentnosti ne smiju biti na štetu socijalnog blagostanja i zdravlja; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja povezanost, unutar Strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, između prilagodbe opasnostima od ekstremnih vremenskih uvjeta i klimatskih promjena i očuvanja budućeg gospodarskog blagostanja Europe, no upozorava da mjere za promicanje prilagodbe u cilju održanja rasta i konkurentnosti ne smiju biti na štetu socijalnog blagostanja i zdravlja;

| 17. | uviđa da postoje značajni izravni troškovi povezani s vremenskim i klimatskim nepogodama, kao što su štete na građevinama i infrastrukturi. Stoga bi trebalo promicati mjere prilagodbe koje obuhvaćaju kako nadograđivanje postojećih sredstava, tako i uklapanje otpornosti u buduće planove, poput izgradnje željeznice ili stambenih naselja; |
| --- | --- |

17.

uviđa da postoje značajni izravni troškovi povezani s vremenskim i klimatskim nepogodama, kao što su štete na građevinama i infrastrukturi. Stoga bi trebalo promicati mjere prilagodbe koje obuhvaćaju kako nadograđivanje postojećih sredstava, tako i uklapanje otpornosti u buduće planove, poput izgradnje željeznice ili stambenih naselja;

| 18. | napominje da bi pružatelji usluga osiguranja mogli uzeti u obzir činjenicu da zemljišta, građevine ili infrastruktura grada ili regije nisu dovoljno zaštićeni od rizika od klimatskih promjena. To bi moglo dovesti do ograničenja mogućnosti ili povećanja cijene osiguranja. Na područjima s takvim poteškoćama postizanje željenog napretka moglo bi biti otežano, a određena urbana područja mogla bi postati „nemoguća za osigurati”. Stoga je dobrodošla činjenica da će se ovo pitanje razmatrati u Komisijinoj Zelenoj knjizi o osiguranju od prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem; |
| --- | --- |

18.

napominje da bi pružatelji usluga osiguranja mogli uzeti u obzir činjenicu da zemljišta, građevine ili infrastruktura grada ili regije nisu dovoljno zaštićeni od rizika od klimatskih promjena. To bi moglo dovesti do ograničenja mogućnosti ili povećanja cijene osiguranja. Na područjima s takvim poteškoćama postizanje željenog napretka moglo bi biti otežano, a određena urbana područja mogla bi postati „nemoguća za osigurati”. Stoga je dobrodošla činjenica da će se ovo pitanje razmatrati u Komisijinoj Zelenoj knjizi o osiguranju od prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem;

| 19. | prepoznaje važnost procjene troškova utjecaja na klimu radi usporedbe vrijednosti preventivnih mjera prilagodbe. To bi doprinijelo boljem razumijevanju izbjegnutih troškova i gospodarskih mogućnosti prilagodbe. Gospodarski aspekti klimatskih promjena već su analizirani u Sternovom izvješću. Treba poticati daljnja istraživanja na ovome području radi pružanja podrške u izradi poslovnih perspektiva za uvođenje prilagodbe u sve politike i strategije; |
| --- | --- |

19.

prepoznaje važnost procjene troškova utjecaja na klimu radi usporedbe vrijednosti preventivnih mjera prilagodbe. To bi doprinijelo boljem razumijevanju izbjegnutih troškova i gospodarskih mogućnosti prilagodbe. Gospodarski aspekti klimatskih promjena već su analizirani u Sternovom izvješću. Treba poticati daljnja istraživanja na ovome području radi pružanja podrške u izradi poslovnih perspektiva za uvođenje prilagodbe u sve politike i strategije;

| 20. | promiče pristup „cijelog životnog ciklusa” pri procjeni troškova i koristi kapitala radi osiguravanja dugoročnog povrata sredstava vezanog uz ulaganja u otpornost na klimatske promjene. U registrima računa i rizika trebalo bi uvesti obvezno bilježenje ekonomskih, ekoloških i socijalnih posljedica radnji i kapitalnih ulaganja pri kojima se ne uzimaju u obzir klimatske promjene; |
| --- | --- |

20.

promiče pristup „cijelog životnog ciklusa” pri procjeni troškova i koristi kapitala radi osiguravanja dugoročnog povrata sredstava vezanog uz ulaganja u otpornost na klimatske promjene. U registrima računa i rizika trebalo bi uvesti obvezno bilježenje ekonomskih, ekoloških i socijalnih posljedica radnji i kapitalnih ulaganja pri kojima se ne uzimaju u obzir klimatske promjene;

| 21. | smatra da je potencijal ekstremnih vremenskih i klimatskih promjena da poremete umreženi infrastrukturni sustav ključna točka u strategijama prilagodbe. Vremenska ili klimatska nepogoda, kao što je gubitak električne energije u trafostanici ili IKT čvorištu, može imati neizravne posljedice ili lančani učinak na mnoge gospodarske sektore i usluge; |
| --- | --- |

21.

smatra da je potencijal ekstremnih vremenskih i klimatskih promjena da poremete umreženi infrastrukturni sustav ključna točka u strategijama prilagodbe. Vremenska ili klimatska nepogoda, kao što je gubitak električne energije u trafostanici ili IKT čvorištu, može imati neizravne posljedice ili lančani učinak na mnoge gospodarske sektore i usluge;

| 22. | primjećuje da veze između socioekonomskih sustava, klimatskih promjena i infrastrukture mogu dovesti do promjena u putnim navikama ili potrošnji energije, što značajno utječe na potražnju i ponudu infrastrukturnih usluga; |
| --- | --- |

22.

primjećuje da veze između socioekonomskih sustava, klimatskih promjena i infrastrukture mogu dovesti do promjena u putnim navikama ili potrošnji energije, što značajno utječe na potražnju i ponudu infrastrukturnih usluga;

| 23. | izrazito je zabrinut zbog utjecaja klimatskih promjena na poljoprivrednu i šumarsku proizvodnju te akvakulturu; traži da politike EU-a koje se odnose na ova pitanja budu u službi povećanja otpornosti ovih ključnih izvora primarne proizvodnje i ekosustava koji tu proizvodnju omogućavaju na klimatske promjene. |
| --- | --- |

23.

izrazito je zabrinut zbog utjecaja klimatskih promjena na poljoprivrednu i šumarsku proizvodnju te akvakulturu; traži da politike EU-a koje se odnose na ova pitanja budu u službi povećanja otpornosti ovih ključnih izvora primarne proizvodnje i ekosustava koji tu proizvodnju omogućavaju na klimatske promjene.

ODBOR REGIJA

Cilj prilagodbe

| 24. | uviđa da postoji nesigurnost vezana uz buduće koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi te uz s time povezani porast temperature i popratne posljedice. Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama usmjerena je na prilagodbu utjecaju zagrijavanja za 2 °C u cijelome svijetu. Međutim, znanstvenici danas napominju, a navedeno je i u 4. IPCC-ovom izvješću o procjeni (1), da će zadržavanje trenutnih koncentracija u atmosferi dovesti do zagrijavanja za više od 2 °C. Stoga se, u skladu s načelom predostrožnosti, zalažemo za uvođenje mjera koje odgovaraju potrebama prilagodbe na predviđeno buduće povišenje temperature. |
| --- | --- |

24.

uviđa da postoji nesigurnost vezana uz buduće koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi te uz s time povezani porast temperature i popratne posljedice. Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama usmjerena je na prilagodbu utjecaju zagrijavanja za 2 °C u cijelome svijetu. Međutim, znanstvenici danas napominju, a navedeno je i u 4. IPCC-ovom izvješću o procjeni (1), da će zadržavanje trenutnih koncentracija u atmosferi dovesti do zagrijavanja za više od 2 °C. Stoga se, u skladu s načelom predostrožnosti, zalažemo za uvođenje mjera koje odgovaraju potrebama prilagodbe na predviđeno buduće povišenje temperature.

ODBOR REGIJA

Osjetljivost na ekstremne vremenske i klimatske nepogode

| 25. | pozdravlja činjenicu da se u strategiji spominje osjetljivost kao važan element za razumijevanje i prilagodbu klimatskim promjenama; smanjivanje osjetljivosti „receptora” (uključujući ljude, infrastrukturu i gospodarske sektore) kojima ekstremne vremenske i klimatske nepogode mogu naštetiti glavni je cilj prilagodbe; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja činjenicu da se u strategiji spominje osjetljivost kao važan element za razumijevanje i prilagodbu klimatskim promjenama; smanjivanje osjetljivosti „receptora” (uključujući ljude, infrastrukturu i gospodarske sektore) kojima ekstremne vremenske i klimatske nepogode mogu naštetiti glavni je cilj prilagodbe;

| 26. | promiče pristup usredotočen na osjetljivost jer:






  — | metodološki je teško, vremenski zahtjevno te skupo pružiti predviđanja o klimatskim promjenama na lokalnoj razini, dok su podaci o čimbenicima koji utječu na osjetljivost općenito lakše dostupni. Pristup usmjeren na osjetljivost omogućava hitno postizanje napretka u nedostatku detaljnih lokalnih predviđanja o klimatskim promjenama, |
| --- | --- | --- |

26.

promiče pristup usredotočen na osjetljivost jer:

—

metodološki je teško, vremenski zahtjevno te skupo pružiti predviđanja o klimatskim promjenama na lokalnoj razini, dok su podaci o čimbenicima koji utječu na osjetljivost općenito lakše dostupni. Pristup usmjeren na osjetljivost omogućava hitno postizanje napretka u nedostatku detaljnih lokalnih predviđanja o klimatskim promjenama,

| — | Svjetska zdravstvena organizacija napominje da su klimatske promjene najveći izazov javnom zdravlju u 21. stoljeću, |
| --- | --- |

—

Svjetska zdravstvena organizacija napominje da su klimatske promjene najveći izazov javnom zdravlju u 21. stoljeću,

| — | najosjetljivije skupine, uključujući starije, veoma mlade i socioekonomski ugrožene osobe, osobito su podložne ekstremnim vremenskim uvjetima i klimatskim promjenama zbog nedostatka sredstava i pristupa osiguranju. Pristupom temeljenim na osjetljivosti podržava se uključivanje zdravstvene i socijalne pravde u temelj za mjere prilagodbe klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

—

najosjetljivije skupine, uključujući starije, veoma mlade i socioekonomski ugrožene osobe, osobito su podložne ekstremnim vremenskim uvjetima i klimatskim promjenama zbog nedostatka sredstava i pristupa osiguranju. Pristupom temeljenim na osjetljivosti podržava se uključivanje zdravstvene i socijalne pravde u temelj za mjere prilagodbe klimatskim promjenama;

| 27. | navodi da bi bilo korisno da se u strategiji odredi jasnija uporaba pojmova kao što su rizik, osjetljivost, izloženost i otpornost te da se uz njih navedu osnovne definicije; |
| --- | --- |

27.

navodi da bi bilo korisno da se u strategiji odredi jasnija uporaba pojmova kao što su rizik, osjetljivost, izloženost i otpornost te da se uz njih navedu osnovne definicije;

ODBOR REGIJA

Višerazinsko upravljanje

| 28. | primjećuje da je u strategiji naglasak stavljen na uključivanje prilagodbe u djelovanje EU-a i izradu nacionalnih strategija prilagodbe, no manje je pozornosti posvećeno važnosti pružanja podrške državama članicama pri uvođenju prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

28.

primjećuje da je u strategiji naglasak stavljen na uključivanje prilagodbe u djelovanje EU-a i izradu nacionalnih strategija prilagodbe, no manje je pozornosti posvećeno važnosti pružanja podrške državama članicama pri uvođenju prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 29. | naglašava da je potrebno eksplicitno priznavanje uloge višerazinskog upravljanja u provođenju mjera prilagodbe klimatskim promjenama. Time bi se omogućilo:






  — | povećanje svijesti o tome da se uloge i zahtjevi prilagodbe razlikuju ovisno o svakoj pojedinoj prostornoj razini, |
| --- | --- | --- |

29.

naglašava da je potrebno eksplicitno priznavanje uloge višerazinskog upravljanja u provođenju mjera prilagodbe klimatskim promjenama. Time bi se omogućilo:

—

povećanje svijesti o tome da se uloge i zahtjevi prilagodbe razlikuju ovisno o svakoj pojedinoj prostornoj razini,

| — | bolje razumijevanje odgovornosti za mjere prilagodbe na različitim prostornim razinama, npr. odgovornosti za strateške i lokalne autoceste, |
| --- | --- |

—

bolje razumijevanje odgovornosti za mjere prilagodbe na različitim prostornim razinama, npr. odgovornosti za strateške i lokalne autoceste,

| — | prepoznavanje važnosti pitanja vezanih uz prilagodbu na razini granica između država članica i regija kao što je, primjerice, upravljanje rizikom od poplava, i |
| --- | --- |

—

prepoznavanje važnosti pitanja vezanih uz prilagodbu na razini granica između država članica i regija kao što je, primjerice, upravljanje rizikom od poplava, i

| — | pružanje podrške prijenosu politika za prilagodbu država članica na regionalnu i lokalnu razinu na kojima će se prilagodba provoditi. |
| --- | --- |

—

pružanje podrške prijenosu politika za prilagodbu država članica na regionalnu i lokalnu razinu na kojima će se prilagodba provoditi.

| 30. | uviđa da je u nacionalnim strategijama moguće pružiti kvalitetan pregled učinaka i rizika, ali da se, što je razumljivo, često iz vida ispuste uvidi i pitanja bitni za regionalnu i lokalnu razinu; |
| --- | --- |

30.

uviđa da je u nacionalnim strategijama moguće pružiti kvalitetan pregled učinaka i rizika, ali da se, što je razumljivo, često iz vida ispuste uvidi i pitanja bitni za regionalnu i lokalnu razinu;

| 31. | ističe da bi u okviru nacionalnih strategija prilagodbe trebalo osigurati sustave upravljanja u cilju pružanja podrške procesu prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini te da bi države članice u suradnji s lokalnim i regionalnim tijelima trebale nadzirati razvoj i provedbu strategija prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini; pritom bi EU trebao osigurati smjernice za provedbu tih zadataka; |
| --- | --- |

31.

ističe da bi u okviru nacionalnih strategija prilagodbe trebalo osigurati sustave upravljanja u cilju pružanja podrške procesu prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini te da bi države članice u suradnji s lokalnim i regionalnim tijelima trebale nadzirati razvoj i provedbu strategija prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini; pritom bi EU trebao osigurati smjernice za provedbu tih zadataka;

| 32. | Države članice trebalo bi poticati na uspostavljanje mreža za povezivanje dionika iz velikog raspona sektora radi zajedničkog osmišljavanja strategija prilagodbe na svim prostornim razinama; |
| --- | --- |

32.

Države članice trebalo bi poticati na uspostavljanje mreža za povezivanje dionika iz velikog raspona sektora radi zajedničkog osmišljavanja strategija prilagodbe na svim prostornim razinama;

| 33. | tvrdi da su regionalne strategije prilagodbe najprimjerenije za pružanje konteksta, usmjeravanje odgovarajućih resursa i pružanje smjernica u cilju pružanja podrške lokalnom djelovanju. Regije i općine također mogu istaknuti učinke prevladavajućih klimatskih promjena, koje su često specifične za pojedinu regiju zbog razlika u područjima kao što su primjerice otoci, planinske regije, aglomeracije i obalna područja; |
| --- | --- |

33.

tvrdi da su regionalne strategije prilagodbe najprimjerenije za pružanje konteksta, usmjeravanje odgovarajućih resursa i pružanje smjernica u cilju pružanja podrške lokalnom djelovanju. Regije i općine također mogu istaknuti učinke prevladavajućih klimatskih promjena, koje su često specifične za pojedinu regiju zbog razlika u područjima kao što su primjerice otoci, planinske regije, aglomeracije i obalna područja;

| 34. | uvažava razlike u upravnim strukturama država članica za provedbu strategija na lokalnoj razini pri čemu neke, no ne sve, imaju odgovarajuće strukture za planiranje na regionalnoj razini, međutim tvrdi da je u svim slučajevima potreban neki oblik podnacionalnog okvira za upravljanje prilagodbom radi prijenosa ulaganja, zakonodavstva i politika za prilagodbu država članica na lokalnu razinu; |
| --- | --- |

34.

uvažava razlike u upravnim strukturama država članica za provedbu strategija na lokalnoj razini pri čemu neke, no ne sve, imaju odgovarajuće strukture za planiranje na regionalnoj razini, međutim tvrdi da je u svim slučajevima potreban neki oblik podnacionalnog okvira za upravljanje prilagodbom radi prijenosa ulaganja, zakonodavstva i politika za prilagodbu država članica na lokalnu razinu;

| 35. | tvrdi da u strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama veću pozornost treba posvetiti poboljšanju prilagodbe na lokalnoj razini, tamo gdje se posljedice najviše osjećaju i gdje se nalaze osobe koje će prve reagirati; Uspjeh europskih mjera prilagodbe klimatskim promjenama mjeri se prema opsegu u kojem su u lokalnim područjima razvijene i provedene mjere prilagodbe radi smanjenja rizika od ekstremnih vremenskih i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

35.

tvrdi da u strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama veću pozornost treba posvetiti poboljšanju prilagodbe na lokalnoj razini, tamo gdje se posljedice najviše osjećaju i gdje se nalaze osobe koje će prve reagirati; Uspjeh europskih mjera prilagodbe klimatskim promjenama mjeri se prema opsegu u kojem su u lokalnim područjima razvijene i provedene mjere prilagodbe radi smanjenja rizika od ekstremnih vremenskih i klimatskih promjena;

| 36. | potvrđuje da su gradovi područja u kojima je prilagodba neopisivo važna. Većina građana EU-a živi u gradovima. U gradovima je povećan utjecaj klimatskih promjena (npr. efekt urbanog toplinskog otoka) i u njima se nalaze osjetljivi receptori, a to su ključna gospodarska i kulturna središta; |
| --- | --- |

36.

potvrđuje da su gradovi područja u kojima je prilagodba neopisivo važna. Većina građana EU-a živi u gradovima. U gradovima je povećan utjecaj klimatskih promjena (npr. efekt urbanog toplinskog otoka) i u njima se nalaze osjetljivi receptori, a to su ključna gospodarska i kulturna središta;

| 37. | naglašava da bi se prilagodba morala posebice uvesti u područja kao što je prostorno planiranje, s obzirom na to da ona ima ključnu ulogu u dugoročnim izmjenama krajolika i izgrađenog okoliša. |
| --- | --- |

37.

naglašava da bi se prilagodba morala posebice uvesti u područja kao što je prostorno planiranje, s obzirom na to da ona ima ključnu ulogu u dugoročnim izmjenama krajolika i izgrađenog okoliša.

ODBOR REGIJA

Provedba mjera prilagodbe na regionalnoj i lokalnoj razini

| 38. | pozdravlja namjeru usmjeravanja najmanje 20 % Višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.–2020. na povećanje troškova vezanih uz klimu i uvođenje prilagodbe u razine financiranja, politike i istraživačkih programa EU-a, uključujući strukturne fondove, Obzor 2020, Life+ i program za ruralni razvoj; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja namjeru usmjeravanja najmanje 20 % Višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.–2020. na povećanje troškova vezanih uz klimu i uvođenje prilagodbe u razine financiranja, politike i istraživačkih programa EU-a, uključujući strukturne fondove, Obzor 2020, Life+ i program za ruralni razvoj;

| 39. | uviđa da načelo supsidijarnosti podrazumijeva da su države članice u konačnici odgovorne za poticanje uvođenja prilagodbe u politike i praksu na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

39.

uviđa da načelo supsidijarnosti podrazumijeva da su države članice u konačnici odgovorne za poticanje uvođenja prilagodbe u politike i praksu na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 40. | uviđa da će se razina prilagodbe razlikovati među državama članicama, regijama i gradovima ovisno o opsegu klimatskih nepogoda, osjetljivosti na te nepogode i sposobnosti prilagodbe. To će pak utjecati na njihovu sposobnost pripreme i reagiranja na ekstremne vremenske i klimatske promjene; |
| --- | --- |

40.

uviđa da će se razina prilagodbe razlikovati među državama članicama, regijama i gradovima ovisno o opsegu klimatskih nepogoda, osjetljivosti na te nepogode i sposobnosti prilagodbe. To će pak utjecati na njihovu sposobnost pripreme i reagiranja na ekstremne vremenske i klimatske promjene;

| 41. | promiče razvoj „tipologija prilagodbe” radi pružanja podrške pri osmišljavanju strategija na razini gradova. Utvrđivanje sličnosti među gradovima, primjerice trenutnog i predviđenog rizika od klimatske nepogode, i socioekonomskih značajki može pomoći u stvaranju mreža širih vrsta gradova koji dijele slične potrebe prilagodbe. Te skupine gradova mogle bi poticati učinkovitije strateško planiranje prilagodbe i stvaranje politika, raspodjelu resursa, osiguravanje odgovarajućih smjernica i uspostavljanje mreža učenja. Primjećuje da već postoje neke volonterske organizacije kojima bi trebalo pružiti podršku; |
| --- | --- |

41.

promiče razvoj „tipologija prilagodbe” radi pružanja podrške pri osmišljavanju strategija na razini gradova. Utvrđivanje sličnosti među gradovima, primjerice trenutnog i predviđenog rizika od klimatske nepogode, i socioekonomskih značajki može pomoći u stvaranju mreža širih vrsta gradova koji dijele slične potrebe prilagodbe. Te skupine gradova mogle bi poticati učinkovitije strateško planiranje prilagodbe i stvaranje politika, raspodjelu resursa, osiguravanje odgovarajućih smjernica i uspostavljanje mreža učenja. Primjećuje da već postoje neke volonterske organizacije kojima bi trebalo pružiti podršku;

| 42. | ukazuje na to da, s obzirom na raznolikost potreba i sposobnosti prilagodbe, primjerice kroz različite sustave upravljanja, pristupe resursima i biofizička svojstva, koji utječu na razvoj i provedbu mjera prilagodbe, pojam „najbolja praksa” ostavlja pogrešan dojam. U tom kontekstu, s obzirom na to da praksa nije u potpunosti prenosiva, korisniji bi pojam bio „dobra praksa”; |
| --- | --- |

42.

ukazuje na to da, s obzirom na raznolikost potreba i sposobnosti prilagodbe, primjerice kroz različite sustave upravljanja, pristupe resursima i biofizička svojstva, koji utječu na razvoj i provedbu mjera prilagodbe, pojam „najbolja praksa” ostavlja pogrešan dojam. U tom kontekstu, s obzirom na to da praksa nije u potpunosti prenosiva, korisniji bi pojam bio „dobra praksa”;

| 43. | prepoznaje izgradnju sposobnosti prilagodbe kao važan temelj na kojem se mogu razvijati i provoditi mjere prilagodbe. Stoga je ključno uspostavljanje središta za izgradnju sposobnosti prilagodbe, obuku i razmjenu podataka i iskustava između gradova i regija na razini država članica i podnacionalnoj razini; |
| --- | --- |

43.

prepoznaje izgradnju sposobnosti prilagodbe kao važan temelj na kojem se mogu razvijati i provoditi mjere prilagodbe. Stoga je ključno uspostavljanje središta za izgradnju sposobnosti prilagodbe, obuku i razmjenu podataka i iskustava između gradova i regija na razini država članica i podnacionalnoj razini;

| 44. | naglašava važnost obrazovanja i komunikacije o okolišu i ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u tome smislu; ističe da je komunikaciju, osobito onu o klimatskim promjenama, važno prilagoditi lokalnoj publici i uvjetima te da je potrebno pružiti financijsku podršku takvim komunikacijskim i edukacijskim kampanjama; |
| --- | --- |

44.

naglašava važnost obrazovanja i komunikacije o okolišu i ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u tome smislu; ističe da je komunikaciju, osobito onu o klimatskim promjenama, važno prilagoditi lokalnoj publici i uvjetima te da je potrebno pružiti financijsku podršku takvim komunikacijskim i edukacijskim kampanjama;

| 45. | uviđa da je za provođenje mjera prilagodbe na lokalnoj razini financiranje od ključne važnosti. Potrebno je jasno odrediti izvore velikih financijskih iznosa potrebnih za napredak u prilagodbi, osobito stoga što su prihodi iz sustava EU-a za trgovanje emisijama upitni. Postoji potreba da se u sljedećem programskom razdoblju za prilagodbu uvede financiranje iz strukturnih fondova poput Europskog fonda za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

45.

uviđa da je za provođenje mjera prilagodbe na lokalnoj razini financiranje od ključne važnosti. Potrebno je jasno odrediti izvore velikih financijskih iznosa potrebnih za napredak u prilagodbi, osobito stoga što su prihodi iz sustava EU-a za trgovanje emisijama upitni. Postoji potreba da se u sljedećem programskom razdoblju za prilagodbu uvede financiranje iz strukturnih fondova poput Europskog fonda za regionalni razvoj;

| 46. | prepoznaje važnost lokalnih i regionalnih mreža u promicanju mjera prilagodbe i vjeruje da bi sredstva iz fondova EU-a trebalo koristiti za pružanje odgovarajuće financijske podrške takvim mrežama. Međutim, Odbor regija ne preporučuje stvaranje nove organizacije ili dobrovoljno obvezivanje na prilagodbu, kako je predloženo u strategiji, jer bi došlo do dupliciranja, zbunilo sudionike i prouzročilo gubitak vrijednih sredstava. Postojećem Sporazumu gradonačelnika trebalo bi osigurati više sredstava i ponovo ga pokrenuti kao mrežu usredotočenu na oba aspekta klimatskog djelovanja, smanjenje emisija plina i prilagodbu; |
| --- | --- |

46.

prepoznaje važnost lokalnih i regionalnih mreža u promicanju mjera prilagodbe i vjeruje da bi sredstva iz fondova EU-a trebalo koristiti za pružanje odgovarajuće financijske podrške takvim mrežama. Međutim, Odbor regija ne preporučuje stvaranje nove organizacije ili dobrovoljno obvezivanje na prilagodbu, kako je predloženo u strategiji, jer bi došlo do dupliciranja, zbunilo sudionike i prouzročilo gubitak vrijednih sredstava. Postojećem Sporazumu gradonačelnika trebalo bi osigurati više sredstava i ponovo ga pokrenuti kao mrežu usredotočenu na oba aspekta klimatskog djelovanja, smanjenje emisija plina i prilagodbu;

| 47. | naglašava potrebu da vizija prilagodbe u strategiji ne smije ostati reaktivna, nego postati proaktivnija: tijekom razvoja i provedbi mjera prilagodbe pozornost treba posvetiti objema strategijama za smanjenje dugoročnih rizika i povećanje spremnosti i sposobnosti reakcije na današnje ekstremne vremenske i klimatske prilike. |
| --- | --- |

47.

naglašava potrebu da vizija prilagodbe u strategiji ne smije ostati reaktivna, nego postati proaktivnija: tijekom razvoja i provedbi mjera prilagodbe pozornost treba posvetiti objema strategijama za smanjenje dugoročnih rizika i povećanje spremnosti i sposobnosti reakcije na današnje ekstremne vremenske i klimatske prilike.

ODBOR REGIJA

Sinergija i neusklađenost prilagodbe i smanjenja emisija plina

| 48. | uviđa da su prilagodba i smanjenje emisija plina ključni elementi integrirane strategije za klimatske promjene. Iako je prilagodba današnjim i neizbježnim budućim ekstremnim vremenskim i klimatskim promjenama ključna, ne smije se smatrati zamjenom za smanjenje emisija plina. U Sporazumu iz Cancuna, sklopljenom u sklopu Okvirne konferencije UN-a o promjeni klime, naglašava se da bi stranke trebale dati jednaku važnosti prilagodbi i smanjenju emisija plina. Međutim, razlikovat će se način raspodjele resursa na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

48.

uviđa da su prilagodba i smanjenje emisija plina ključni elementi integrirane strategije za klimatske promjene. Iako je prilagodba današnjim i neizbježnim budućim ekstremnim vremenskim i klimatskim promjenama ključna, ne smije se smatrati zamjenom za smanjenje emisija plina. U Sporazumu iz Cancuna, sklopljenom u sklopu Okvirne konferencije UN-a o promjeni klime, naglašava se da bi stranke trebale dati jednaku važnosti prilagodbi i smanjenju emisija plina. Međutim, razlikovat će se način raspodjele resursa na lokalnoj razini;

| 49. | ukazuje na to da je poticanje društava i gospodarstva da postanu otporniji na klimatske promjene ključan aspekt u jačanju konkurentnosti Europe i kvalitete života u predstojećim desetljećima; Međutim, od hitne je važnosti osnažiti mjere za značajno smanjenje emisija štetnih plinova odgovornih za klimatske promjene; |
| --- | --- |

49.

ukazuje na to da je poticanje društava i gospodarstva da postanu otporniji na klimatske promjene ključan aspekt u jačanju konkurentnosti Europe i kvalitete života u predstojećim desetljećima; Međutim, od hitne je važnosti osnažiti mjere za značajno smanjenje emisija štetnih plinova odgovornih za klimatske promjene;

| 50. | utvrđuje da, iako su prilagodba i smanjenje emisija plina načelno usko povezane, aktivnosti koje spajaju te dvije aktivnosti danas su rijetke, te da postoji hitna i odgovarajuća potreba za prepoznavanjem i poticanjem sinergije u politikama, praksi i istraživanjima; Također je važno da se ova dva cilja podupru u svim politikama Europske unije; |
| --- | --- |

50.

utvrđuje da, iako su prilagodba i smanjenje emisija plina načelno usko povezane, aktivnosti koje spajaju te dvije aktivnosti danas su rijetke, te da postoji hitna i odgovarajuća potreba za prepoznavanjem i poticanjem sinergije u politikama, praksi i istraživanjima; Također je važno da se ova dva cilja podupru u svim politikama Europske unije;

| 51. | prepoznaje koristi ostvarive putem mjera koje na komplemantaran način rješavaju pitanja prilagodbe i smanjenja emisija plina jer u suprotnom može doći do značajnih prepreka koje nastaju uslijed mjera prilagodbe i smanjenja emisija plina koje nisu međusobno usklađene, kao što je, primjerice, odredba o mehaničkom hlađenju, kojim se povećava emisija stakleničkih plinova, kao preventivnoj mjeri za visoke temperature u zgradama. |
| --- | --- |

51.

prepoznaje koristi ostvarive putem mjera koje na komplemantaran način rješavaju pitanja prilagodbe i smanjenja emisija plina jer u suprotnom može doći do značajnih prepreka koje nastaju uslijed mjera prilagodbe i smanjenja emisija plina koje nisu međusobno usklađene, kao što je, primjerice, odredba o mehaničkom hlađenju, kojim se povećava emisija stakleničkih plinova, kao preventivnoj mjeri za visoke temperature u zgradama.

| 52. | zaključuje da se, zbog nužne hitnosti, u predloženoj reviziji strategije u 2017. treba usredotočiti na napredak nacionalnih strategija prilagodbe i na moguće zakonodavstvo potrebno u budućnosti, no da ujedno to treba predstavljati i ciljni datum za ostvarenje niza ključnih provedbi na svim razinama upravljanja, po mogućnosti uz uporabu sustava pokazatelja spremnosti na prilagodbu, te da bi uz Strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama lokalnim tijelima i državama članicama trebalo pružiti smjernice i podršku za ostvarivanje tih ključnih provedbi; |
| --- | --- |

52.

zaključuje da se, zbog nužne hitnosti, u predloženoj reviziji strategije u 2017. treba usredotočiti na napredak nacionalnih strategija prilagodbe i na moguće zakonodavstvo potrebno u budućnosti, no da ujedno to treba predstavljati i ciljni datum za ostvarenje niza ključnih provedbi na svim razinama upravljanja, po mogućnosti uz uporabu sustava pokazatelja spremnosti na prilagodbu, te da bi uz Strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama lokalnim tijelima i državama članicama trebalo pružiti smjernice i podršku za ostvarivanje tih ključnih provedbi;

| 53. | smatra da su prijedlozi Europske komisije za izradu strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

53.

smatra da su prijedlozi Europske komisije za izradu strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  4. izvješće o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (Intergovernmental Panel for Climate Change, IPCC).

1

Intergovernmental Panel for Climate Change, IPCC

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/43

---

Mišljenje Odbora regija – Zelena infrastruktura – Jačanje prirodnoga kapitala Europe

2013/C 356/08

ODBOR REGIJA

| — | ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u određivanju i provedbi inicijative te ih poziva da poduzmu korake u svim bitnim sektorskim politikama, posebno putem prostornog planiranja i urbanizma, kako bi isplanirali i organizirali zelenu infrastrukturu; naglašava da ključ za uspješnu provedbu zelene infrastrukture leži u učinkovitom višerazinskom upravljanju kao i u sudjelovanju svih dionika i zainteresiranih strana; |
| --- | --- |

—

ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u određivanju i provedbi inicijative te ih poziva da poduzmu korake u svim bitnim sektorskim politikama, posebno putem prostornog planiranja i urbanizma, kako bi isplanirali i organizirali zelenu infrastrukturu; naglašava da ključ za uspješnu provedbu zelene infrastrukture leži u učinkovitom višerazinskom upravljanju kao i u sudjelovanju svih dionika i zainteresiranih strana;

| — | poziva Komisiju da u što kraćem roku dovrši konkretne priručnike za provedbu integracije zelene infrastrukture u različite politike EU-a; traži dodatne upute o urbanoj zelenoj infrastrukturi; zelena infrastruktura trebala bi biti uključena u Referentni okvir za održivost gradova te u buduću Mrežu urbanog razvoja; |
| --- | --- |

—

poziva Komisiju da u što kraćem roku dovrši konkretne priručnike za provedbu integracije zelene infrastrukture u različite politike EU-a; traži dodatne upute o urbanoj zelenoj infrastrukturi; zelena infrastruktura trebala bi biti uključena u Referentni okvir za održivost gradova te u buduću Mrežu urbanog razvoja;

| — | naglašava hitnu potrebu utvrđivanja modaliteta za uključivanje zelene infrastrukture i njezinog prioritetnog statusa u partnerske sporazume i operativne programe financiranja koji se trenutno određuju za strukturne i kohezijske fondove za razdoblje od 2014. do 2020. godine; |
| --- | --- |

—

naglašava hitnu potrebu utvrđivanja modaliteta za uključivanje zelene infrastrukture i njezinog prioritetnog statusa u partnerske sporazume i operativne programe financiranja koji se trenutno određuju za strukturne i kohezijske fondove za razdoblje od 2014. do 2020. godine;

| — | poziva Komisiju da u europsko zakonodavstvo uključi sve zahtjeve za sprječavanje neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava; poziva Komisiju da nastavi i proširi ekološku uvjetovanost i očuvanje biološke raznolikosti pri dodjeli sredstava iz proračuna EU-a; osim toga, zagovara da se određeni postotak svih europskih sredstava za razvoj sive infrastrukture namijeni fondu za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

—

poziva Komisiju da u europsko zakonodavstvo uključi sve zahtjeve za sprječavanje neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava; poziva Komisiju da nastavi i proširi ekološku uvjetovanost i očuvanje biološke raznolikosti pri dodjeli sredstava iz proračuna EU-a; osim toga, zagovara da se određeni postotak svih europskih sredstava za razvoj sive infrastrukture namijeni fondu za biološku raznolikost;

| — | pozdravlja najavu da će Komisija skupa s Europskom investicijskom bankom do 2014. godine nastojati uspostaviti namjenski financijski mehanizam za one koji žele razviti projekte povezane sa zelenom infrastrukturom; OR bi želio da lokalne i regionalne vlasti budu uključene u njegovu izradu; |
| --- | --- |

—

pozdravlja najavu da će Komisija skupa s Europskom investicijskom bankom do 2014. godine nastojati uspostaviti namjenski financijski mehanizam za one koji žele razviti projekte povezane sa zelenom infrastrukturom; OR bi želio da lokalne i regionalne vlasti budu uključene u njegovu izradu;

| — | pozdravlja inicijativu TEN-G i traži da joj se prizna jednaka sveeuropska važnost kao prometnim mrežama, energetskim mrežama ili mrežama informacijske tehnologije i komunikacije, te od Komisije traži da ispita mogućnosti stvaranja energetskog zakonodavstva na tom području. |
| --- | --- |

—

pozdravlja inicijativu TEN-G i traži da joj se prizna jednaka sveeuropska važnost kao prometnim mrežama, energetskim mrežama ili mrežama informacijske tehnologije i komunikacije, te od Komisije traži da ispita mogućnosti stvaranja energetskog zakonodavstva na tom području.

| Izvjestitelj | gđa Annabelle JAEGER, članica Regionalnog vijeća regije Provansa-Alpe-Azurna obala, (FR/PES) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Zelena infrastruktura – Jačanje prirodnog kapitala Europe”
  COM(2013) 249 final |

Izvjestitelj

gđa Annabelle JAEGER, članica Regionalnog vijeća regije Provansa-Alpe-Azurna obala, (FR/PES)

Referentni dokument

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Zelena infrastruktura – Jačanje prirodnog kapitala Europe”

COM(2013) 249 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

Opće napomene

ODBOR REGIJA

| 1. | toplo pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Zelena infrastruktura – jačanje prirodnog kapitala Europe” koja utire put strategiji Europske unije za to područje. Odbor smatra da su predstavljeni prijedlozi od iznimne važnosti za postizanje europskih ciljeva za 2020. godinu u pogledu učinkovitosti resursa, socijalne i regionalne kohezije, pametnog i održivog rasta, privlačnosti, poboljšanja biološke raznolikosti i kvalitete pejzaža, zaštite od prirodnih opasnosti, promicanja održivog gradskog modela, očuvanja i stvaranja lokalnih radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima, poboljšanja javnog zdravlja i borbe protiv nejednakosti; ti prijedlozi podržavaju ciljeve strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. godine i u skladu su s direktivama o staništima i pticama i povezanosti lokaliteta mreže Natura 2000 koje podržavaju (1); |
| --- | --- |

1.

toplo pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Zelena infrastruktura – jačanje prirodnog kapitala Europe” koja utire put strategiji Europske unije za to područje. Odbor smatra da su predstavljeni prijedlozi od iznimne važnosti za postizanje europskih ciljeva za 2020. godinu u pogledu učinkovitosti resursa, socijalne i regionalne kohezije, pametnog i održivog rasta, privlačnosti, poboljšanja biološke raznolikosti i kvalitete pejzaža, zaštite od prirodnih opasnosti, promicanja održivog gradskog modela, očuvanja i stvaranja lokalnih radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima, poboljšanja javnog zdravlja i borbe protiv nejednakosti; ti prijedlozi podržavaju ciljeve strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. godine i u skladu su s direktivama o staništima i pticama i povezanosti lokaliteta mreže Natura 2000 koje podržavaju (1);

| 2. | očekuje da će buduća provedba zelene infrastrukture u EU-u doprinijeti postizanju drugog cilja EU-ove strategije biološke raznolikosti, a to je obnavljanje najmanje 15 % narušenih ekosustava do 2020. godine, zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i obnavljanje ekosustava diljem Europe, a ne samo na lokalitetima mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

2.

očekuje da će buduća provedba zelene infrastrukture u EU-u doprinijeti postizanju drugog cilja EU-ove strategije biološke raznolikosti, a to je obnavljanje najmanje 15 % narušenih ekosustava do 2020. godine, zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti i obnavljanje ekosustava diljem Europe, a ne samo na lokalitetima mreže Natura 2000;

| 3. | također smatra da razne međunarodne, europske i nacionalne strategije te do sada provedeni programi još nisu ponudili rješenja za izazove s kojima se suočava biološka raznolikost; smatra da postoji konsenzus o potrebi preispitivanja naših društvenih modela proizvodnje i potrošnje kako bi se odgovorilo na izazove gubitka biološke raznolikosti, čiji su oni glavni uzrok, do koje dolazi uslijed uništavanja i fragmentacije prirodnih staništa te brojnih oblika zagađenja. Bez toga, obnovljene obveze iz Konvencije o biološkoj raznolikosti i Strategije biološke raznolikosti EU-a do 2020. neće postići ništa; |
| --- | --- |

3.

također smatra da razne međunarodne, europske i nacionalne strategije te do sada provedeni programi još nisu ponudili rješenja za izazove s kojima se suočava biološka raznolikost; smatra da postoji konsenzus o potrebi preispitivanja naših društvenih modela proizvodnje i potrošnje kako bi se odgovorilo na izazove gubitka biološke raznolikosti, čiji su oni glavni uzrok, do koje dolazi uslijed uništavanja i fragmentacije prirodnih staništa te brojnih oblika zagađenja. Bez toga, obnovljene obveze iz Konvencije o biološkoj raznolikosti i Strategije biološke raznolikosti EU-a do 2020. neće postići ništa;

| 4. | stoga ističe ključnu ulogu Komisije u promicanju međusektorske strategije utemeljene na zelenoj infrastrukturi, što svim europskim nacionalnim, lokalnim i regionalnim upravama, poduzećima, istraživačima, udrugama i građanima pruža jedinstvenu mogućnost da zajedničkim radom dovedu do pomirenja između gospodarstva, društva i biosfere; |
| --- | --- |

4.

stoga ističe ključnu ulogu Komisije u promicanju međusektorske strategije utemeljene na zelenoj infrastrukturi, što svim europskim nacionalnim, lokalnim i regionalnim upravama, poduzećima, istraživačima, udrugama i građanima pruža jedinstvenu mogućnost da zajedničkim radom dovedu do pomirenja između gospodarstva, društva i biosfere;

| 5. | sa zadovoljstvom primjećuje da ponuđena definiciju uključuje povezanost vrsta i staništa s kvalitetom ekosustava na svim razinama, uključujući i onih u urbanim okruženjima, izvanrednu biološku raznolikost kako zaštićenih, tako i onih običnijih područja, prirodna rješenja i rješenja koja se temelje na prirodi a izvodi ih čovjek, ali vjeruje da je u priručnicima za provedbu koji će se objaviti potrebno objasniti ovu definiciju na konkretan način i uključiti pojmove propusnosti i sposobnosti udomljavanja živih organizama; U tom kontekstu važno je naglasiti stvaranje i upotrebu ekoloških i funkcionalnih poveznica na svim razinama; |
| --- | --- |

5.

sa zadovoljstvom primjećuje da ponuđena definiciju uključuje povezanost vrsta i staništa s kvalitetom ekosustava na svim razinama, uključujući i onih u urbanim okruženjima, izvanrednu biološku raznolikost kako zaštićenih, tako i onih običnijih područja, prirodna rješenja i rješenja koja se temelje na prirodi a izvodi ih čovjek, ali vjeruje da je u priručnicima za provedbu koji će se objaviti potrebno objasniti ovu definiciju na konkretan način i uključiti pojmove propusnosti i sposobnosti udomljavanja živih organizama; U tom kontekstu važno je naglasiti stvaranje i upotrebu ekoloških i funkcionalnih poveznica na svim razinama;

| 6. | pozdravlja činjenicu da je prepoznata istinska vrijednost ekosustava koji dobro funkcioniraju koja se ogleda u brojnim gospodarskim, okolišnim i društvenim koristima te zaštiti od rizika te ističe da bi ta utilitarna dimenzija proizvodnje dobara ili usluga za ljudsku upotrebu trebala biti sastavni dio potpore etičkoj dimenziji očuvanja prirode i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da je prepoznata istinska vrijednost ekosustava koji dobro funkcioniraju koja se ogleda u brojnim gospodarskim, okolišnim i društvenim koristima te zaštiti od rizika te ističe da bi ta utilitarna dimenzija proizvodnje dobara ili usluga za ljudsku upotrebu trebala biti sastavni dio potpore etičkoj dimenziji očuvanja prirode i biološke raznolikosti;

| 7. | ističe da koncept zelene infrastrukture po svojoj prirodi nadilazi upravne i teritorijalne granice te da njezin razvoj, zaštita ili ugrožavanje u prvom redu ovisi o politikama prostornog planiranja, teritorijalnog razvoja i očuvanja prirodnih resursa država članica i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

7.

ističe da koncept zelene infrastrukture po svojoj prirodi nadilazi upravne i teritorijalne granice te da njezin razvoj, zaštita ili ugrožavanje u prvom redu ovisi o politikama prostornog planiranja, teritorijalnog razvoja i očuvanja prirodnih resursa država članica i lokalnih vlasti;

| 8. | pozdravlja i podržava ovaj cjeloviti pristup koji zelenu infrastrukturu čvrsto povezuje s prilagodbom klimatskim promjenama i ublažavanjem njihovih posljedica. Odbor regija ukazuje na ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u određivanju i provedbi takve strategije; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja i podržava ovaj cjeloviti pristup koji zelenu infrastrukturu čvrsto povezuje s prilagodbom klimatskim promjenama i ublažavanjem njihovih posljedica. Odbor regija ukazuje na ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u određivanju i provedbi takve strategije;

| 9. | tvrdi da je, s obzirom na ukupan trošak, uključujući i vanjske troškove koje trenutno snosi društvo, zelenu infrastrukturu znatno jeftinije srednjoročno i dugoročno očuvati, razvijati i održavati od sive infrastrukture, srednjoročno i dugoročno gledano. Rješenja inspirirana ili temeljena na prirodi i primijenjena u sinergiji s biološkom raznolikosti (inženjerstvo okoliša) zahtijevaju manje energije i održavanja od konvencionalnih rješenja te su stoga učinkovitija i održivija; |
| --- | --- |

9.

tvrdi da je, s obzirom na ukupan trošak, uključujući i vanjske troškove koje trenutno snosi društvo, zelenu infrastrukturu znatno jeftinije srednjoročno i dugoročno očuvati, razvijati i održavati od sive infrastrukture, srednjoročno i dugoročno gledano. Rješenja inspirirana ili temeljena na prirodi i primijenjena u sinergiji s biološkom raznolikosti (inženjerstvo okoliša) zahtijevaju manje energije i održavanja od konvencionalnih rješenja te su stoga učinkovitija i održivija;

| 10. | naglašava da sprečavanje propadanja ekosustava i obnova funkcionalnosti narušenih ekosustava moraju biti apsolutni prioriteti, jer su mjere upravljanja posljedicama ekoloških neravnoteža prouzročenih ljudskim djelovanjem uvijek skuplje, dugotrajnije i, prije svega, neizvjesnog ishoda; |
| --- | --- |

10.

naglašava da sprečavanje propadanja ekosustava i obnova funkcionalnosti narušenih ekosustava moraju biti apsolutni prioriteti, jer su mjere upravljanja posljedicama ekoloških neravnoteža prouzročenih ljudskim djelovanjem uvijek skuplje, dugotrajnije i, prije svega, neizvjesnog ishoda;

| 11. | iako bi, u okviru određenih analiza troškova i koristi, gospodarsko vrednovanje usluga ekosustava moglo pomoći u odlučivanju između suprotnih ciljeva, smatra da kod takvog vrednovanja postoje metodološke poteškoće, i to do te mjere da bi ono u mnogim situacijama čak bilo neprikladno, kao i očite etičke implikacije. Također treba naglasiti da postoji još jedan način procjene troškova gubitka biološke raznolikosti, a to je izračunavanje troška održavanja ekološkog potencijala za njeno obnavljanje izračunavanjem troškova ulaganja potrebnih za održavanje ili poboljšanje biološke raznolikosti kako bi se osigurao neprekinuti tijek ekoloških usluga. OR bi želio da se usvoji ta metoda; |
| --- | --- |

11.

iako bi, u okviru određenih analiza troškova i koristi, gospodarsko vrednovanje usluga ekosustava moglo pomoći u odlučivanju između suprotnih ciljeva, smatra da kod takvog vrednovanja postoje metodološke poteškoće, i to do te mjere da bi ono u mnogim situacijama čak bilo neprikladno, kao i očite etičke implikacije. Također treba naglasiti da postoji još jedan način procjene troškova gubitka biološke raznolikosti, a to je izračunavanje troška održavanja ekološkog potencijala za njeno obnavljanje izračunavanjem troškova ulaganja potrebnih za održavanje ili poboljšanje biološke raznolikosti kako bi se osigurao neprekinuti tijek ekoloških usluga. OR bi želio da se usvoji ta metoda;

| 12. | poziva sve lokalne i regionalne vlasti da poduzmu korake u svim relevantnim sektorskim politikama, naročito kroz svoje nadležnosti na području prostornog planiranja i urbanizma, kako bi isplanirali i organizirali zelenu infrastrukturu; |
| --- | --- |

12.

poziva sve lokalne i regionalne vlasti da poduzmu korake u svim relevantnim sektorskim politikama, naročito kroz svoje nadležnosti na području prostornog planiranja i urbanizma, kako bi isplanirali i organizirali zelenu infrastrukturu;

| 13. | stoga poziva EU i države članice da ih podrže pružajući im ljudska, tehnička i financijska sredstva kako bi se suočili s tim izazovima (2); |
| --- | --- |

13.

stoga poziva EU i države članice da ih podrže pružajući im ljudska, tehnička i financijska sredstva kako bi se suočili s tim izazovima (2);

Poljoprivreda, šume, zemljišta i tla

| 14. | smatra da mjere protiv gubitka funkcije tla, jačanja intenzivnosti upotrebe tla te njegovog propadanja moraju biti apsolutni prioritet u urbanističkom uređenju i planiranju. S obzirom na širenje gradova, nužno je spriječiti „neto gubitak” prirodnih okoliša, šuma i poljoprivrednih zemljišta i neke lokalne i regionalne vlasti već su počele u raznim oblicima uključivati pojam zelene infrastrukture i načelo „bez neto gubitka” u svoje urbanističko planiranje; |
| --- | --- |

14.

smatra da mjere protiv gubitka funkcije tla, jačanja intenzivnosti upotrebe tla te njegovog propadanja moraju biti apsolutni prioritet u urbanističkom uređenju i planiranju. S obzirom na širenje gradova, nužno je spriječiti „neto gubitak” prirodnih okoliša, šuma i poljoprivrednih zemljišta i neke lokalne i regionalne vlasti već su počele u raznim oblicima uključivati pojam zelene infrastrukture i načelo „bez neto gubitka” u svoje urbanističko planiranje;

| 15. | također ponavlja svoju podršku državama članicama da nastave s raspravama za usvajanje zajedničkog europskog pravnog okvira za zaštitu i obnavljanje funkcionalnosti tla, što je od ključne važnosti za rješavanje tog bitnog pitanja (3); |
| --- | --- |

15.

također ponavlja svoju podršku državama članicama da nastave s raspravama za usvajanje zajedničkog europskog pravnog okvira za zaštitu i obnavljanje funkcionalnosti tla, što je od ključne važnosti za rješavanje tog bitnog pitanja (3);

| 16. | podsjeća na doprinos šumarstva zelenoj infrastrukturi koji može biti aktivan (obnavljanjem kontinuiteta šuma ili usvajanjem ekoloških načina upravljanja) ili pasivan (očuvanjem granica šumskog zemljišta). Kako bi se mogla uspostaviti zelena infrastruktura, osobito u područjima gdje su šume u usitnjenom ili privatnom vlasništvu, treba uspostaviti udruge vlasnika koje će pravilno funkcionirati, a lokalnim i regionalnim vlastima pružiti alate za mobiliziranje privatnih dionika poput mjera za uređenje zemljišnog vlasništva, obuke, tehničke podrške i međusobne pomoći u što je uključena i financijska potpora; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na doprinos šumarstva zelenoj infrastrukturi koji može biti aktivan (obnavljanjem kontinuiteta šuma ili usvajanjem ekoloških načina upravljanja) ili pasivan (očuvanjem granica šumskog zemljišta). Kako bi se mogla uspostaviti zelena infrastruktura, osobito u područjima gdje su šume u usitnjenom ili privatnom vlasništvu, treba uspostaviti udruge vlasnika koje će pravilno funkcionirati, a lokalnim i regionalnim vlastima pružiti alate za mobiliziranje privatnih dionika poput mjera za uređenje zemljišnog vlasništva, obuke, tehničke podrške i međusobne pomoći u što je uključena i financijska potpora;

| 17. | uzima u obzir odluke koje je donio EU u sklopu Zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2014. do 2020. i pita se kako se zelena infrastruktura može učinkovitije primijeniti u tim područjima do 2020. godine. Odbor regija stoga naglašava važnost djelovanja nadležnih tijela te smatra da ona zelenu infrastrukturu moraju koristiti kao jednu od smjernica pri upotrebi resursa za održavanje i obnavljanje biološke raznolikosti putem ekologizacije izravnih plaćanja na važnim ekološkim područjima i upotrebom Europskog fonda za regionalni razvoj, uključujući proračunska izdvajanja za poljoprivredno-okolišne mjere i njihovu dosljednu lokalizaciju. Istovremeno moraju osloboditi sredstva za obnovu biološke raznolikosti u poljoprivrednim područjima, osobito podržavajući organski uzgoj i poljoprivredno šumarstvo; |
| --- | --- |

17.

uzima u obzir odluke koje je donio EU u sklopu Zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2014. do 2020. i pita se kako se zelena infrastruktura može učinkovitije primijeniti u tim područjima do 2020. godine. Odbor regija stoga naglašava važnost djelovanja nadležnih tijela te smatra da ona zelenu infrastrukturu moraju koristiti kao jednu od smjernica pri upotrebi resursa za održavanje i obnavljanje biološke raznolikosti putem ekologizacije izravnih plaćanja na važnim ekološkim područjima i upotrebom Europskog fonda za regionalni razvoj, uključujući proračunska izdvajanja za poljoprivredno-okolišne mjere i njihovu dosljednu lokalizaciju. Istovremeno moraju osloboditi sredstva za obnovu biološke raznolikosti u poljoprivrednim područjima, osobito podržavajući organski uzgoj i poljoprivredno šumarstvo;

| 18. | u vidu promicanja održive poljoprivrede i šumarstva u sklopu zelene infrastrukture, smatra da je razvoj građevinskih materijala iz bioloških izvora neophodan za solidarnost između ruralnih i urbanih područja jer korištenje tradicionalnih građevinskih materijala u gradskim područjima i sivoj infrastrukturi stvara velik pritisak na ruralna i morska područja. Od ključne je važnosti da se u korist lokalnih dionika potakne uporaba drva i drugih materijala koji nastaju kao nusproizvod u poljoprivredi ili se proizvode uz uobičajene kulture (slamu, konoplju, lan, vunu itd.). Odbor smatra da treba poticati lokalnu dinamiku rasta, osobito putem potpora za strukturiranje sektora, za ulaganje u alate za industrijsku preradu i za strukturiranje tržišta kroz uzornu javnu nabavu ili poticanje zajednica koje te prakse provode. Potrebno je razviti i programe istraživanja tehničkih svojstava tih materijala i odgovarajućih uvjeta za njihovu proizvodnju s aspekta očuvanja ekosustava Konačno, mora se upotrijebiti odgovarajuće označavanje da bi se korisnike bi trebali informiralo o porijeklu i uvjetima uzgoja materijala; |
| --- | --- |

18.

u vidu promicanja održive poljoprivrede i šumarstva u sklopu zelene infrastrukture, smatra da je razvoj građevinskih materijala iz bioloških izvora neophodan za solidarnost između ruralnih i urbanih područja jer korištenje tradicionalnih građevinskih materijala u gradskim područjima i sivoj infrastrukturi stvara velik pritisak na ruralna i morska područja. Od ključne je važnosti da se u korist lokalnih dionika potakne uporaba drva i drugih materijala koji nastaju kao nusproizvod u poljoprivredi ili se proizvode uz uobičajene kulture (slamu, konoplju, lan, vunu itd.). Odbor smatra da treba poticati lokalnu dinamiku rasta, osobito putem potpora za strukturiranje sektora, za ulaganje u alate za industrijsku preradu i za strukturiranje tržišta kroz uzornu javnu nabavu ili poticanje zajednica koje te prakse provode. Potrebno je razviti i programe istraživanja tehničkih svojstava tih materijala i odgovarajućih uvjeta za njihovu proizvodnju s aspekta očuvanja ekosustava Konačno, mora se upotrijebiti odgovarajuće označavanje da bi se korisnike bi trebali informiralo o porijeklu i uvjetima uzgoja materijala;

Zajedničko upravljanje

| 19. | naglašava da ključ uspješne provedbe zelene infrastrukture leži u suradnji svih razina upravljanja i učinkovitoj provedbi načela višerazinskog upravljanja, kao i u sudjelovanju svih dionika i zainteresiranih strana, uključujući i lokalne stanovnike, u njihovoj izradi i provedbi; |
| --- | --- |

19.

naglašava da ključ uspješne provedbe zelene infrastrukture leži u suradnji svih razina upravljanja i učinkovitoj provedbi načela višerazinskog upravljanja, kao i u sudjelovanju svih dionika i zainteresiranih strana, uključujući i lokalne stanovnike, u njihovoj izradi i provedbi;

| 20. | zagovara participativne pristupe kojima će se stvoriti nužne popratne inicijative polazeći od baze prema vrhu, a stvorit će ih dionici koji su izravno uključeni u prostorno planiranje i korištenje prostora, uključujući i lokalne zajednice (4); |
| --- | --- |

20.

zagovara participativne pristupe kojima će se stvoriti nužne popratne inicijative polazeći od baze prema vrhu, a stvorit će ih dionici koji su izravno uključeni u prostorno planiranje i korištenje prostora, uključujući i lokalne zajednice (4);

Novo građanstvo

| 21. | primjećuje snažnu društvenu potrebu za prirodnim područjima u urbanom okolišu, što je, u stvari, reakcija na potrebu za zelenim područjima u različitim oblicima (površine za rekreaciju i zabavu, površine namijenjene vrtlarstvu i poljoprivredi, okolišni i dekorativni elementi, područja netaknute prirode, itd.) kao i na osjećaj zadovoljstva s kojim je povezana, ali i na pitanje javnog zdravstva, borbe protiv društvene i ekonomske nejednakosti; zadovoljavanje tih potreba ne odnosi se samo na mlade već i na i na starije i siromašne; |
| --- | --- |

21.

primjećuje snažnu društvenu potrebu za prirodnim područjima u urbanom okolišu, što je, u stvari, reakcija na potrebu za zelenim područjima u različitim oblicima (površine za rekreaciju i zabavu, površine namijenjene vrtlarstvu i poljoprivredi, okolišni i dekorativni elementi, područja netaknute prirode, itd.) kao i na osjećaj zadovoljstva s kojim je povezana, ali i na pitanje javnog zdravstva, borbe protiv društvene i ekonomske nejednakosti; zadovoljavanje tih potreba ne odnosi se samo na mlade već i na i na starije i siromašne;

| 22. | sa zanimanjem primjećuje i potiče građanske inicijative povezane sa zelenom infrastrukturom, posebno u gradskim i prigradskim područjima (participacijsko popisivanje stanja biološke raznolikosti, sudjelovanje u uspostavi novih biološko raznolikih prostora u gradovima, obnova neobrađene ili napuštene zemlje, zajednički vrtovi itd.); Povezivanje svih tih područja cestama prikladnima za nemotorizirani promet ključno je za poboljšanje kvalitete života ljudi; |
| --- | --- |

22.

sa zanimanjem primjećuje i potiče građanske inicijative povezane sa zelenom infrastrukturom, posebno u gradskim i prigradskim područjima (participacijsko popisivanje stanja biološke raznolikosti, sudjelovanje u uspostavi novih biološko raznolikih prostora u gradovima, obnova neobrađene ili napuštene zemlje, zajednički vrtovi itd.); Povezivanje svih tih područja cestama prikladnima za nemotorizirani promet ključno je za poboljšanje kvalitete života ljudi;

Potencijal za inovacije i nova radna mjesta

| 23. | napominje da zelena infrastruktura potiče istraživanje i inovacije koje urbanistima pružaju mogućnosti za razvoj, primjerice, zelenih zidova i krovova ili ekološku obnovu; Odbor ipak ističe da stvarna korist od zelene infrastrukture, primjerice u odnosu na klimatsku prilagodbu, ovisi o kvaliteti njezine provedbe. Podržati treba samo funkcionalna rješenja prilagođena klimi i pogodna za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

23.

napominje da zelena infrastruktura potiče istraživanje i inovacije koje urbanistima pružaju mogućnosti za razvoj, primjerice, zelenih zidova i krovova ili ekološku obnovu; Odbor ipak ističe da stvarna korist od zelene infrastrukture, primjerice u odnosu na klimatsku prilagodbu, ovisi o kvaliteti njezine provedbe. Podržati treba samo funkcionalna rješenja prilagođena klimi i pogodna za biološku raznolikost;

| 24. | podupire prijedlog Komisije da se rizici povezani s inovacijama smanje pomoću financijskih instrumenata (poput podjele rizika) i podupire njezine planove za podržavanje projekata financiranih iz javnih i privatnih fondova; |
| --- | --- |

24.

podupire prijedlog Komisije da se rizici povezani s inovacijama smanje pomoću financijskih instrumenata (poput podjele rizika) i podupire njezine planove za podržavanje projekata financiranih iz javnih i privatnih fondova;

| 25. | sa zadovoljstvom primjećuje pojavu novih zanimanja povezanih sa zelenom infrastrukturom na području ekološkog inženjerstva namijenjenih obnovi, održavanju i rehabilitaciji narušenih ekosustava te naglašava važnost neizravnih ili posrednih poslova (proizvodnja materijala na bazi bilja, poljoprivredni sektor, itd.). Regije i lokalne vlasti zadužene za gospodarski razvoj trebale bi olakšavati i podržavati ovaj potencijal za stvaranje novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

25.

sa zadovoljstvom primjećuje pojavu novih zanimanja povezanih sa zelenom infrastrukturom na području ekološkog inženjerstva namijenjenih obnovi, održavanju i rehabilitaciji narušenih ekosustava te naglašava važnost neizravnih ili posrednih poslova (proizvodnja materijala na bazi bilja, poljoprivredni sektor, itd.). Regije i lokalne vlasti zadužene za gospodarski razvoj trebale bi olakšavati i podržavati ovaj potencijal za stvaranje novih radnih mjesta;

| 26. | smatra da se zelena infrastruktura temelji na ekosustavima i s njima povezanim ljudskim kulturama, koji su jedni i drugi izuzetno raznoliki zbog biogeografskih i povijesnih razloga. Ona je stoga jedan od pokretača razvoja lokalnih gospodarskih sektora i radnih mjesta koje nije moguće preseliti. U tom kontekstu OR želi naglasiti da se zakonodavstvo EU-a o javnoj nabavi pregledava te da je 11. siječnja 2013. Odbor Europskog parlamenta za unutarnje tržište pojasnio da bi gospodarski najpovoljnija ponuda trebala biti kriterij koji javni naručitelji trebaju uzeti u obzir pri dodjeli javnih ugovora. OR podržava stajalište Europskog parlamenta da bi taj kriterij, uz cijenu ili troškove, trebao uključivati i kvalitativne, okolišne i socijalne aspekte kao što su socijalne, okolišne i inovacijske karakteristike, a, po potrebi, i isplativost javne nabave na kratke udaljenosti; |
| --- | --- |

26.

smatra da se zelena infrastruktura temelji na ekosustavima i s njima povezanim ljudskim kulturama, koji su jedni i drugi izuzetno raznoliki zbog biogeografskih i povijesnih razloga. Ona je stoga jedan od pokretača razvoja lokalnih gospodarskih sektora i radnih mjesta koje nije moguće preseliti. U tom kontekstu OR želi naglasiti da se zakonodavstvo EU-a o javnoj nabavi pregledava te da je 11. siječnja 2013. Odbor Europskog parlamenta za unutarnje tržište pojasnio da bi gospodarski najpovoljnija ponuda trebala biti kriterij koji javni naručitelji trebaju uzeti u obzir pri dodjeli javnih ugovora. OR podržava stajalište Europskog parlamenta da bi taj kriterij, uz cijenu ili troškove, trebao uključivati i kvalitativne, okolišne i socijalne aspekte kao što su socijalne, okolišne i inovacijske karakteristike, a, po potrebi, i isplativost javne nabave na kratke udaljenosti;

Poluge za djelovanje

| 27. | poziva Komisiju da u što kraćem roku izradi praktične, precizne i konkretne priručnike za provedbu integracije zelene infrastrukture u različite politike EU-a te predlaže da se u njihovu izradu uključe regionalne i lokalne vlasti koje već promiču zelenu infrastrukturu, kako bi u suradnji s Komisijom izradile lokalne verzije ovih priručnika, koji bi na području lokalnih biotopa, spoznaja i znanja bile najtočnije; u tom pogledu priznaje da prve smjernice već postoje u Priručniku za višestruku korist od investicija u prirodu i zelenu infrastrukturu u okviru kohezijske politike (Guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure) (5); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da u što kraćem roku izradi praktične, precizne i konkretne priručnike za provedbu integracije zelene infrastrukture u različite politike EU-a te predlaže da se u njihovu izradu uključe regionalne i lokalne vlasti koje već promiču zelenu infrastrukturu, kako bi u suradnji s Komisijom izradile lokalne verzije ovih priručnika, koji bi na području lokalnih biotopa, spoznaja i znanja bile najtočnije; u tom pogledu priznaje da prve smjernice već postoje u Priručniku za višestruku korist od investicija u prirodu i zelenu infrastrukturu u okviru kohezijske politike (Guide to multi-benefit cohesion policy investments in nature and green infrastructure) (5);

| 28. | traži dodatne informativne sažetke o urbanoj zelenoj infrastrukturi koji bi također bili od pomoći pri pokretanju projekata upotrebom novih mjera u sklopu strukturnih fondova koji izdvajaju 5 % sredstava za ulaganje u održivi urbanistički razvoj; |
| --- | --- |

28.

traži dodatne informativne sažetke o urbanoj zelenoj infrastrukturi koji bi također bili od pomoći pri pokretanju projekata upotrebom novih mjera u sklopu strukturnih fondova koji izdvajaju 5 % sredstava za ulaganje u održivi urbanistički razvoj;

| 29. | traži da se zelena infrastruktura uključi u Referentni okvir za održivost europskih gradova (6) i buduću Mrežu urbanog razvoja (Urban Development Network), predviđenu u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. –2020.; |
| --- | --- |

29.

traži da se zelena infrastruktura uključi u Referentni okvir za održivost europskih gradova (6) i buduću Mrežu urbanog razvoja (Urban Development Network), predviđenu u okviru kohezijske politike za razdoblje 2014. –2020.;

| 30. | poziva da se pri budućoj reviziji Direktive 2001/42/EZ o procjeni utjecaja pojedinih planova i programa na okoliš i zelena infrastruktura uključi kao dodatan kriterij za određivanje vjerojatnog značaja utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

30.

poziva da se pri budućoj reviziji Direktive 2001/42/EZ o procjeni utjecaja pojedinih planova i programa na okoliš i zelena infrastruktura uključi kao dodatan kriterij za određivanje vjerojatnog značaja utjecaja na okoliš;

| 31. | naglašava potrebu da, u slučajevima kada se na podlozi prethodne studije o svim rješenjima koja se temelje na zelenoj infrastrukturi siva infrastruktura ocijeni nužno potrebnom, mora biti oblikovana tako da se u što većoj mjeri umanji njezin utjecaj, da se i taj utjecaji svede na minimum, a da se zatim uvedu odobrene mjere za kompenzaciju štete prouzročene u okolišu i pri upotrebi zemljišta (7). Odbor regija poziva Komisiju da sve ove zahtjeve prenese u zakonodavstvo EU-a, uzimajući u obzir rad koji je Europska komisija provela na području mjere 7b iz strategije o biološkoj raznolikosti za 2020. kojoj je cilj sprječavanje neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava; |
| --- | --- |

31.

naglašava potrebu da, u slučajevima kada se na podlozi prethodne studije o svim rješenjima koja se temelje na zelenoj infrastrukturi siva infrastruktura ocijeni nužno potrebnom, mora biti oblikovana tako da se u što većoj mjeri umanji njezin utjecaj, da se i taj utjecaji svede na minimum, a da se zatim uvedu odobrene mjere za kompenzaciju štete prouzročene u okolišu i pri upotrebi zemljišta (7). Odbor regija poziva Komisiju da sve ove zahtjeve prenese u zakonodavstvo EU-a, uzimajući u obzir rad koji je Europska komisija provela na području mjere 7b iz strategije o biološkoj raznolikosti za 2020. kojoj je cilj sprječavanje neto gubitka biološke raznolikosti i usluga ekosustava;

Praćenje i ocjenjivanje

| 32. | pozdravlja prijedlog da se 2017. godine izvrši pregled napretka ostvarenog na području zelene infrastrukture i navodi da su regije i lokalne vlasti spremne doprinijeti kroz svoje postojeće lokalne opservatorije za biološku raznolikost, gospodarsku djelatnost, zdravlje, društvenu nejednakost itd., kako bi važni podaci došli do razine EU-a; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja prijedlog da se 2017. godine izvrši pregled napretka ostvarenog na području zelene infrastrukture i navodi da su regije i lokalne vlasti spremne doprinijeti kroz svoje postojeće lokalne opservatorije za biološku raznolikost, gospodarsku djelatnost, zdravlje, društvenu nejednakost itd., kako bi važni podaci došli do razine EU-a;

| 33. | pita se u kojoj će mjeri zelena infrastruktura biti učinkovita i naglašava potrebu da se potakne razvoj jednostavnog, razumljivog i brzog instrumenta za procjenu funkcionalnog zdravlja ekosustava kako bi se ne samo procijenila njegova učinkovitost, već se i omogućila usporedba sa sivom infrastrukturom; |
| --- | --- |

33.

pita se u kojoj će mjeri zelena infrastruktura biti učinkovita i naglašava potrebu da se potakne razvoj jednostavnog, razumljivog i brzog instrumenta za procjenu funkcionalnog zdravlja ekosustava kako bi se ne samo procijenila njegova učinkovitost, već se i omogućila usporedba sa sivom infrastrukturom;

| 34. | smatra da bi trebalo omogućiti potpunu procjenu interakcije između sive infrastrukture i prirode te podržava rad koji je započela Komisija na kartografiranju i procjeni ekosustava i njihovih usluga u Europi (MAES); također ističe da treba podržati razvoj metodologije i sredstava za mjerenje i izračun koji će omogućiti donošenje transparentne ocjene gospodarskih djelatnosti i proizvoda i njihove interakcije s prirodom i uslugama ekosustava, na temelju analize životnog ciklusa; |
| --- | --- |

34.

smatra da bi trebalo omogućiti potpunu procjenu interakcije između sive infrastrukture i prirode te podržava rad koji je započela Komisija na kartografiranju i procjeni ekosustava i njihovih usluga u Europi (MAES); također ističe da treba podržati razvoj metodologije i sredstava za mjerenje i izračun koji će omogućiti donošenje transparentne ocjene gospodarskih djelatnosti i proizvoda i njihove interakcije s prirodom i uslugama ekosustava, na temelju analize životnog ciklusa;

Komunikacija, podizanje razine svijesti i obrazovanje

| 35. | preporučuje da EU, u suradnji sa svim razinama vlasti, provede ambicioznu komunikacijsku kampanju prilagođenu za regionalne i lokalne vlasti (8) i druge lokalne sudionike (udruge, poduzeća, itd.). Kampanja bi se mogla usmjeriti na tri prednosti zelene infrastrukture: ekološku, gospodarsku i društvenu te na dobre prakse koje se provode u državama članicama; |
| --- | --- |

35.

preporučuje da EU, u suradnji sa svim razinama vlasti, provede ambicioznu komunikacijsku kampanju prilagođenu za regionalne i lokalne vlasti (8) i druge lokalne sudionike (udruge, poduzeća, itd.). Kampanja bi se mogla usmjeriti na tri prednosti zelene infrastrukture: ekološku, gospodarsku i društvenu te na dobre prakse koje se provode u državama članicama;

| 36. | ističe da je potrebno više poticati dobre prakse. Komisija, zajedno s drugim institucijama i udrugama te lokalnim i regionalnim vlastima koji već posjeduju takve podatke, mora nastaviti prepoznavati, širiti i promicati uspješna iskustva putem platforme za razmjenu mišljenja, kao i kroz redovite sastanke i obuke koje su regije i lokalne vlasti spremne organizirati uz njezinu podršku budući da igraju ključnu ulogu u podizanju svijesti o zelenoj infrastrukturi; |
| --- | --- |

36.

ističe da je potrebno više poticati dobre prakse. Komisija, zajedno s drugim institucijama i udrugama te lokalnim i regionalnim vlastima koji već posjeduju takve podatke, mora nastaviti prepoznavati, širiti i promicati uspješna iskustva putem platforme za razmjenu mišljenja, kao i kroz redovite sastanke i obuke koje su regije i lokalne vlasti spremne organizirati uz njezinu podršku budući da igraju ključnu ulogu u podizanju svijesti o zelenoj infrastrukturi;

| 37. | potiče Europsku komisiju da aspekte zelene infrastrukture uključi u postojeće i buduće europske programe dodjele znaka zaštite okoliša EU-a (EU Ecolabel), bilo da je riječ o prostorima (ruralni, prigradski ili gradski prirodni parkovi...) ili proizvodima (materijali, izgradnja...); |
| --- | --- |

37.

potiče Europsku komisiju da aspekte zelene infrastrukture uključi u postojeće i buduće europske programe dodjele znaka zaštite okoliša EU-a (EU Ecolabel), bilo da je riječ o prostorima (ruralni, prigradski ili gradski prirodni parkovi...) ili proizvodima (materijali, izgradnja...);

Financiranje

| 38. | iako priznaje da je unakrsno financiranje korisno za usmjeravanje prema biološkoj raznolikosti, Odbor regija ističe da je ta financijska sredstva iz različitih razloga teško mobilizirati; ti razlozi sežu od nazivlja koje se razlikuje od jednog financijskog instrumenta do drugog pa do složenog financijskog inženjeringa; stoga traži detaljne priručnike; |
| --- | --- |

38.

iako priznaje da je unakrsno financiranje korisno za usmjeravanje prema biološkoj raznolikosti, Odbor regija ističe da je ta financijska sredstva iz različitih razloga teško mobilizirati; ti razlozi sežu od nazivlja koje se razlikuje od jednog financijskog instrumenta do drugog pa do složenog financijskog inženjeringa; stoga traži detaljne priručnike;

| 39. | naglašava hitnu potrebu utvrđivanja modaliteta za uključivanje zelene infrastrukture i njenog prioritetnog statusa u partnerske sporazume i operativne programe financiranja koji se trenutno određuju za razdoblje od 2014. do 2020. godine čime se nadležnim tijelima omogućuje ispunjavanje financijskih obveza na tom području; potiče nadležne regionalne i lokalne vlasti da iskoriste mogućnosti za financiranje rješenja na području zelene infrastrukture koja su prilagođena određenom mjestu i predložena u operativnim programima te da ulažu u potrebnu izgradnju međusektorskih kapaciteta, sufinanciranje i umrežavanje kako bi osigurali uspješnu provedbu; |
| --- | --- |

39.

naglašava hitnu potrebu utvrđivanja modaliteta za uključivanje zelene infrastrukture i njenog prioritetnog statusa u partnerske sporazume i operativne programe financiranja koji se trenutno određuju za razdoblje od 2014. do 2020. godine čime se nadležnim tijelima omogućuje ispunjavanje financijskih obveza na tom području; potiče nadležne regionalne i lokalne vlasti da iskoriste mogućnosti za financiranje rješenja na području zelene infrastrukture koja su prilagođena određenom mjestu i predložena u operativnim programima te da ulažu u potrebnu izgradnju međusektorskih kapaciteta, sufinanciranje i umrežavanje kako bi osigurali uspješnu provedbu;

| 40. | slaže se da je potreban namjenski mehanizam za financiranje projekata povezanih sa zelenom infrastrukturom te srdačno pozdravlja činjenicu da će Komisija, kako je najavljeno u komunikaciji, zajedno s Europskom investicijskom bankom, do 2014. godine nastojati uspostaviti namjenski financijski mehanizam za one koji žele razviti projekte povezane sa zelenom infrastrukturom. OR bi želio da lokalne i regionalne vlasti budu uključene u njegovu izradu; |
| --- | --- |

40.

slaže se da je potreban namjenski mehanizam za financiranje projekata povezanih sa zelenom infrastrukturom te srdačno pozdravlja činjenicu da će Komisija, kako je najavljeno u komunikaciji, zajedno s Europskom investicijskom bankom, do 2014. godine nastojati uspostaviti namjenski financijski mehanizam za one koji žele razviti projekte povezane sa zelenom infrastrukturom. OR bi želio da lokalne i regionalne vlasti budu uključene u njegovu izradu;

| 41. | zalaže se da se, pored tog financijskog mehanizma, određen postotak svih europskih sredstava za sivu infrastrukturu namijeni fondu za biološku raznolikost koji će se koristiti za provedbu zelene infrastrukture u državama članicama kojih se tiče siva infrastruktura i to u skladu s načelom dokapitalizacije; |
| --- | --- |

41.

zalaže se da se, pored tog financijskog mehanizma, određen postotak svih europskih sredstava za sivu infrastrukturu namijeni fondu za biološku raznolikost koji će se koristiti za provedbu zelene infrastrukture u državama članicama kojih se tiče siva infrastruktura i to u skladu s načelom dokapitalizacije;

| 42. | poziva Komisiju, države članice i lokalne vlasti da na svim razinama financiranja poduzmu učinkovite mjere za ukidanje subvencija i poreznih olakšica štetnih za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju, države članice i lokalne vlasti da na svim razinama financiranja poduzmu učinkovite mjere za ukidanje subvencija i poreznih olakšica štetnih za biološku raznolikost;

| 43. | poziva Komisiju da nastavi i proširi ekološku uvjetovanost (9) i očuvanje biološke raznolikosti (10) pri dodjeli sredstava iz proračuna EU-a u kako bi se u svim projektima koje EU financijski podržava u obzir uzeo utjecaj na zelenu infrastrukturu i biološku raznolikost te kako bi razina financijske potpore sukladno tome bila prilagođena; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da nastavi i proširi ekološku uvjetovanost (9) i očuvanje biološke raznolikosti (10) pri dodjeli sredstava iz proračuna EU-a u kako bi se u svim projektima koje EU financijski podržava u obzir uzeo utjecaj na zelenu infrastrukturu i biološku raznolikost te kako bi razina financijske potpore sukladno tome bila prilagođena;

| 44. | poziva Komisiju da u svom izvješću o tijeku provedbe strukturnih fondova za razdoblje od 2014. do 2020. i instrumenta za povezivanje Europe istakne i naglasi mjere koje treba poduzeti na području zelene infrastrukture; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da u svom izvješću o tijeku provedbe strukturnih fondova za razdoblje od 2014. do 2020. i instrumenta za povezivanje Europe istakne i naglasi mjere koje treba poduzeti na području zelene infrastrukture;

Inicijativa TEN-G

| 45. | s oduševljenjem pozdravlja inicijativu TEN-G i traži da sve preliminarne studije uključe lokalne i regionalne dimenzije sveeuropske zelene infrastrukture kako bi se osigurala dosljednost i učinkovitost rezultata u obnavljanju funkcionalnosti ekosustava i time očuvala biološka raznolikost i otpornost na klimatske promjene te najviši stupanj razumijevanja na strani građana i dionika; |
| --- | --- |

45.

s oduševljenjem pozdravlja inicijativu TEN-G i traži da sve preliminarne studije uključe lokalne i regionalne dimenzije sveeuropske zelene infrastrukture kako bi se osigurala dosljednost i učinkovitost rezultata u obnavljanju funkcionalnosti ekosustava i time očuvala biološka raznolikost i otpornost na klimatske promjene te najviši stupanj razumijevanja na strani građana i dionika;

| 46. | traži da se TEN-G prizna jednaka sveeuropska važnost kao prometnim mrežama, energetskim mrežama, ili mrežama informacijske tehnologije i komunikacije te od Komisije traži da ispita mogućnosti stvaranja europskog zakonodavstva na tom području; |
| --- | --- |

46.

traži da se TEN-G prizna jednaka sveeuropska važnost kao prometnim mrežama, energetskim mrežama, ili mrežama informacijske tehnologije i komunikacije te od Komisije traži da ispita mogućnosti stvaranja europskog zakonodavstva na tom području;

Prekogranični i sveeuropski izazovi

| 47. | potiče regije i lokalne vlasti da surađuju na prekograničnoj ekološkoj povezanosti kako bi osigurale dosljednost zelene infrastrukture te poziva Europsku komisiju da tu prekograničnu suradnju uključi u sveobuhvatni sustav na razini Europske unije; |
| --- | --- |

47.

potiče regije i lokalne vlasti da surađuju na prekograničnoj ekološkoj povezanosti kako bi osigurale dosljednost zelene infrastrukture te poziva Europsku komisiju da tu prekograničnu suradnju uključi u sveobuhvatni sustav na razini Europske unije;

| 48. | poziva da se inicijativa EU-a za zelenu infrastrukturu proširi izvan europskih granica tako da se podrže instrumenti EU-a na području susjedske politike za ulaganja u zelenu infrastrukturu u ruralnim i gradskim područjima. Tome bi mogle pridonijeti već postojeće inicijative kao što su Smaragdna mreža (Emerald Network), program Čovjek i biosfera (Man and Biosphere, MAB) te Sveeuropska ekološka mreža (Pan-European Ecological Network); |
| --- | --- |

48.

poziva da se inicijativa EU-a za zelenu infrastrukturu proširi izvan europskih granica tako da se podrže instrumenti EU-a na području susjedske politike za ulaganja u zelenu infrastrukturu u ruralnim i gradskim područjima. Tome bi mogle pridonijeti već postojeće inicijative kao što su Smaragdna mreža (Emerald Network), program Čovjek i biosfera (Man and Biosphere, MAB) te Sveeuropska ekološka mreža (Pan-European Ecological Network);

Supsidijarnost

| 49. | smatra da su prijedlozi Europske komisije za integraciju zelene infrastrukture u druge europske politike te podrška koju nudi ostalim razinama vlasti za razvoj vlastitih politika na tom području u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

49.

smatra da su prijedlozi Europske komisije za integraciju zelene infrastrukture u druge europske politike te podrška koju nudi ostalim razinama vlasti za razvoj vlastitih politika na tom području u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  OR 22/2009 fin, OR 112/2010 fin.

1

(2)  OR 22/2009 fin, OR 112/2010 fin.

2

(3)  OR 112/2010 fin.

3

(4)  OR 112/2010 fin.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/guide_multi_benefit_nature.pdf

5

(6)  Referentni okvir za održivost europskih gradova (Reference Framework for Sustainable European Cities, RFSC), zajednička inicijativa država članica EU-a, Europske komisije i europskih organizacija lokalnih vlada. Vidi:http://www.rfsc-community.eu/.

6

(7)  kako bi postigli cilj bez neto gubitka biološke raznolikosti

7

(8)  OR 112/2010 fin.

8

(9)  OR 22/2009 fin, OR 218/2009 fin.

9

(10)  IEEP, prosinac, 2012: Dodatna studija usmjerena na očuvanje biološke raznolikosti pri dodjeli sredstava iz proračuna EU-a (Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget)

10

Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/49

---

Mišljenje Odbora regija – Politika svemirske industrije EU-a

2013/C 356/09

ODBOR REGIJA

| — | ukazuje na sljedeće relevantne aspekte koje treba regulirati u svemirskoj politici EU-a koja je u nastajanju: industrijske standarde, pitanja vezana uz tehničke operacije i komercijalno iskorištavanje infrastrukture za satelitsku komunikaciju; |
| --- | --- |

—

ukazuje na sljedeće relevantne aspekte koje treba regulirati u svemirskoj politici EU-a koja je u nastajanju: industrijske standarde, pitanja vezana uz tehničke operacije i komercijalno iskorištavanje infrastrukture za satelitsku komunikaciju;

| — | slaže se da je cilj kreiranja javne politike za svemirski sektor EU-a usmjerene na potražnju osnažiti korisnike, ali da se ne može svesti na subvencije za potrošače; |
| --- | --- |

—

slaže se da je cilj kreiranja javne politike za svemirski sektor EU-a usmjerene na potražnju osnažiti korisnike, ali da se ne može svesti na subvencije za potrošače;

| — | poziva Komisiju da, kako bi pomogla javnim vlastima pri obavljanju njihovih dužnosti i njihovim potrebama, definira kriterije javnog interesa koji će poslužiti za procjenu potražnje korisnika; |
| --- | --- |

—

poziva Komisiju da, kako bi pomogla javnim vlastima pri obavljanju njihovih dužnosti i njihovim potrebama, definira kriterije javnog interesa koji će poslužiti za procjenu potražnje korisnika;

| — | ističe da bi od vitalne važnosti za industrijsku politiku EU-a trebala biti uska povezanost lokalne i regionalne razine, koja s industrijom surađuje na prepoznavanju i podržavanju njezinih prvih koraka, s nacionalnom razinom i razinom EU-a; |
| --- | --- |

—

ističe da bi od vitalne važnosti za industrijsku politiku EU-a trebala biti uska povezanost lokalne i regionalne razine, koja s industrijom surađuje na prepoznavanju i podržavanju njezinih prvih koraka, s nacionalnom razinom i razinom EU-a;

| — | želi upozoriti da, prema dokazima sakupljenima na temelju najboljih lokalnih i regionalnih praksi, u velikoj većini slučajeva, silazne usluge u okviru programa Copernicus (GMES) zadovoljavaju potrebe javne politike te su se pokazale korisnima za ostvarivanje javnih ciljeva; |
| --- | --- |

—

želi upozoriti da, prema dokazima sakupljenima na temelju najboljih lokalnih i regionalnih praksi, u velikoj većini slučajeva, silazne usluge u okviru programa Copernicus (GMES) zadovoljavaju potrebe javne politike te su se pokazale korisnima za ostvarivanje javnih ciljeva;

| — | predlaže da se usluge i aplikacije koje su se razvile na temelju svemirskih tehnologija sufinanciraju iz strukturnih fondova pod uvjetom da kod onih koji upravljaju fondovima postoji dovoljna politička volja i svijest. Mehanizam te vrste već je upotrijebljen u Financijskom okviru za razdoblje od 2007. do 2013. godine, gdje su neiskorišteni kohezijski fondovi i sredstva iz ERDF-a preusmjereni na novi prioritet: satelitski širokopojasni internet u zabačenim regijama; |
| --- | --- |

—

predlaže da se usluge i aplikacije koje su se razvile na temelju svemirskih tehnologija sufinanciraju iz strukturnih fondova pod uvjetom da kod onih koji upravljaju fondovima postoji dovoljna politička volja i svijest. Mehanizam te vrste već je upotrijebljen u Financijskom okviru za razdoblje od 2007. do 2013. godine, gdje su neiskorišteni kohezijski fondovi i sredstva iz ERDF-a preusmjereni na novi prioritet: satelitski širokopojasni internet u zabačenim regijama;

| — | smatra da je operativna faza Copernicusa ključna za gospodarski napredak razvoja novih tehnologija, ali da će biti potrebna financijska podrška kako bi se prevladali troškovi pokretanja koji se javljaju kada različiti korisnici preuzimaju novu tehnologiju. |
| --- | --- |

—

smatra da je operativna faza Copernicusa ključna za gospodarski napredak razvoja novih tehnologija, ali da će biti potrebna financijska podrška kako bi se prevladali troškovi pokretanja koji se javljaju kada različiti korisnici preuzimaju novu tehnologiju.

| Izvjestitelj | Adam STRUZIK (PL/EPP), guverner regije Mazovija |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom vijeću i Odboru regija – Politika svemirske industrije EU-a: oslobađanje potencijala za gospodarski rast u svemirskom sektoru
  COM(2013) 108 final |

Izvjestitelj

Adam STRUZIK (PL/EPP), guverner regije Mazovija

Referentni dokument

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom vijeću i Odboru regija – Politika svemirske industrije EU-a: oslobađanje potencijala za gospodarski rast u svemirskom sektoru

COM(2013) 108 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije u kojoj se jasno ističe važnost politike svemirske industrije EU-a. |
| --- | --- |

1.

pozdravlja komunikaciju Komisije u kojoj se jasno ističe važnost politike svemirske industrije EU-a.

Preliminarne napomene

ODBOR REGIJA

| 2. | Naglašava da je svemirski sektor ključan element Strategije Europa 2020. i njezinih vodećih inicijativa, posebice Unije inovacija i industrijske politike. Svemirska tehnologija naročito je važna za „gospodarstvo temeljeno na znanju“, ona potiče buduću konkurentnost gospodarstva i osigurava instrumente za rješavanje ostalih akutnih problema na Zemlji. Svemirski spin-off može se definirati kao nešto što je naučeno ili promijenjeno tijekom „svemirskih aktivnosti, što se zatim koristi ili prenosi u druge kontekste, stvarajući dodatnu gospodarsku vrijednost; |
| --- | --- |

2.

Naglašava da je svemirski sektor ključan element Strategije Europa 2020. i njezinih vodećih inicijativa, posebice Unije inovacija i industrijske politike. Svemirska tehnologija naročito je važna za „gospodarstvo temeljeno na znanju“, ona potiče buduću konkurentnost gospodarstva i osigurava instrumente za rješavanje ostalih akutnih problema na Zemlji. Svemirski spin-off može se definirati kao nešto što je naučeno ili promijenjeno tijekom „svemirskih aktivnosti, što se zatim koristi ili prenosi u druge kontekste, stvarajući dodatnu gospodarsku vrijednost;

| 3. | primjećuje da je, prema ESA-inoj procjeni silaznih sektora koji svemirskim aplikacijama dodaju vrijednost upotrebljavajući na njima zasnovana rješenja, europsko tržište uže i manje usmjereno na privatni sektor od svjetskog. Također, za razliku od drugih svemirskih nacija, obrambena industrija ne određuje početne standarde i aktivnosti. Iako većina poduzeća u svijetu djeluje na više područja i duž cijelog lanca vrijednosti, u Europi gotovo da nema aktera koji kontroliraju cijeli lanac vrijednosti. Općenito, specijalizacija u Europi (usmjerena na specifične aplikacije za satelitsku navigaciju) nije toliko izražena kao u ostatku svijeta; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da je, prema ESA-inoj procjeni silaznih sektora koji svemirskim aplikacijama dodaju vrijednost upotrebljavajući na njima zasnovana rješenja, europsko tržište uže i manje usmjereno na privatni sektor od svjetskog. Također, za razliku od drugih svemirskih nacija, obrambena industrija ne određuje početne standarde i aktivnosti. Iako većina poduzeća u svijetu djeluje na više područja i duž cijelog lanca vrijednosti, u Europi gotovo da nema aktera koji kontroliraju cijeli lanac vrijednosti. Općenito, specijalizacija u Europi (usmjerena na specifične aplikacije za satelitsku navigaciju) nije toliko izražena kao u ostatku svijeta;

| 4. | duboko je svjestan glavnih pitanja koja se tiču politike svemirskog sektora EU-a i koja uključuju organizaciju tržišta, pojednostavljivanje administracije, načela nabave, pristup podacima, klijentelu sastavljenu od javnih institucija i regulatorni okvir. |
| --- | --- |

4.

duboko je svjestan glavnih pitanja koja se tiču politike svemirskog sektora EU-a i koja uključuju organizaciju tržišta, pojednostavljivanje administracije, načela nabave, pristup podacima, klijentelu sastavljenu od javnih institucija i regulatorni okvir.

| 5. | priznaje da, općenito govoreći, svemirska industrija EU-a vrlo snažno utječe na znanstveni i tehnološki status Europe, što uključuje poticanje europske znanstvene i tehnološke baze i širi utjecaj svemirske tehnologije na cjelokupno gospodarstvo; |
| --- | --- |

5.

priznaje da, općenito govoreći, svemirska industrija EU-a vrlo snažno utječe na znanstveni i tehnološki status Europe, što uključuje poticanje europske znanstvene i tehnološke baze i širi utjecaj svemirske tehnologije na cjelokupno gospodarstvo;

| 6. | slaže se sa zaključcima Vijeća od 30. svibnja 2013. o „Politika svemirske industrije EU-a – oslobađanje potencijala za gospodarski rast u svemirskom sektoru“ prema kojima je zbog uravnotežene industrijske osnove sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u lancu opskrbe ključan dio konkurentnosti europske svemirske industrije te se pridružuje Vijeću u pozivanju Komisije da dodatno procijeni potrebu za inovativnim financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

6.

slaže se sa zaključcima Vijeća od 30. svibnja 2013. o „Politika svemirske industrije EU-a – oslobađanje potencijala za gospodarski rast u svemirskom sektoru“ prema kojima je zbog uravnotežene industrijske osnove sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u lancu opskrbe ključan dio konkurentnosti europske svemirske industrije te se pridružuje Vijeću u pozivanju Komisije da dodatno procijeni potrebu za inovativnim financijskim instrumentima;

| 7. | smatra da je, s gledišta lokalnih i regionalnih vlasti, osobito važno da se u politikama EU-a promiče uporaba svemirskih aplikacija te da bi EU stoga morala osmisliti odgovarajuće potporne mjere za poticanje razvoja i širenje svemirskih aplikacija među javnim i privatnim korisnicima, a posebice među lokalnim tijelima vlasti i u sektoru MSP-a, kao i povezane mjere za poticanje inovacija. |
| --- | --- |

7.

smatra da je, s gledišta lokalnih i regionalnih vlasti, osobito važno da se u politikama EU-a promiče uporaba svemirskih aplikacija te da bi EU stoga morala osmisliti odgovarajuće potporne mjere za poticanje razvoja i širenje svemirskih aplikacija među javnim i privatnim korisnicima, a posebice među lokalnim tijelima vlasti i u sektoru MSP-a, kao i povezane mjere za poticanje inovacija.

A.   Ciljevi i djelovanje politike svemirske industrije

ODBOR REGIJA

| 8. | Dijeli stav Komisije da je svemir iznimno važan za EU i njezine građane te, kao i Komisija, glavne izazove s kojima je suočena svemirska industrija EU-a sagledava u svjetlu razvoja svemirskih sila u nastajanju (poput Kine i Indije). Kao što je uočeno u Komunikaciji, ovakvo je stanje više posljedica nedovoljnog financiranja nego neučinkovitosti europskog svemirskog sektora; |
| --- | --- |

8.

Dijeli stav Komisije da je svemir iznimno važan za EU i njezine građane te, kao i Komisija, glavne izazove s kojima je suočena svemirska industrija EU-a sagledava u svjetlu razvoja svemirskih sila u nastajanju (poput Kine i Indije). Kao što je uočeno u Komunikaciji, ovakvo je stanje više posljedica nedovoljnog financiranja nego neučinkovitosti europskog svemirskog sektora;

| 9. | razumije da bi se, u trenucima kada su EU i države članice suočene s financijskim poteškoćama, politika svemirske industrije EU-a trebala usredotočiti na stvaranje temelja za buduće poticanje sektora na globalnom tržištu i na uklanjanje prepreka koje bi ovaj proces mogle kočiti. Stoga Odbor u potpunosti podržava ciljeve koji se navode u Komunikaciji: uspostavu regulatornog okvira, razvijanje konkurentne industrijske baze, poticanje isplativosti, razvoj tržišta za svemirske aplikacije te osiguranje tehnološke neovisnosti i neovisnog pristupa svemiru; |
| --- | --- |

9.

razumije da bi se, u trenucima kada su EU i države članice suočene s financijskim poteškoćama, politika svemirske industrije EU-a trebala usredotočiti na stvaranje temelja za buduće poticanje sektora na globalnom tržištu i na uklanjanje prepreka koje bi ovaj proces mogle kočiti. Stoga Odbor u potpunosti podržava ciljeve koji se navode u Komunikaciji: uspostavu regulatornog okvira, razvijanje konkurentne industrijske baze, poticanje isplativosti, razvoj tržišta za svemirske aplikacije te osiguranje tehnološke neovisnosti i neovisnog pristupa svemiru;

| 10. | podržava stav da je za učinkovito upravljanje svemirom u Europi potrebna usuglašenost glavnih dionika, odnosno Europske komisije, ESA-e i država članica te istovremeno primjećuje da bi, politički gledano, kada bi Europljani zajednički donosili odluke o pitanjima vezanim uz obrambenu politiku, suradnja između nacionalnih vojnih sektora bila lakša, što bi koristilo i civilnom svemirskom sektoru; |
| --- | --- |

10.

podržava stav da je za učinkovito upravljanje svemirom u Europi potrebna usuglašenost glavnih dionika, odnosno Europske komisije, ESA-e i država članica te istovremeno primjećuje da bi, politički gledano, kada bi Europljani zajednički donosili odluke o pitanjima vezanim uz obrambenu politiku, suradnja između nacionalnih vojnih sektora bila lakša, što bi koristilo i civilnom svemirskom sektoru;

| 11. | priznaje tržišna postignuća europskog svemirskog sektora, posebice na području SatComa, te podržava napore Komisije da održi konkurentnost ovog segmenta na globalnom tržištu. Odbor iz ove perspektive snažno podržava inicijativu da se europskim operaterima zajamči pristup radiofrekvencijskim kanalima, što je od velike važnosti za regije budući da SatCom nudi mogućnost za nadoknađivanje slabije upotrebe širokopojasnog interneta u slabo naseljenim područjima; |
| --- | --- |

11.

priznaje tržišna postignuća europskog svemirskog sektora, posebice na području SatComa, te podržava napore Komisije da održi konkurentnost ovog segmenta na globalnom tržištu. Odbor iz ove perspektive snažno podržava inicijativu da se europskim operaterima zajamči pristup radiofrekvencijskim kanalima, što je od velike važnosti za regije budući da SatCom nudi mogućnost za nadoknađivanje slabije upotrebe širokopojasnog interneta u slabo naseljenim područjima;

| 12. | priznaje važnost tehnološke neovisnosti europskog svemirskog sektora i slaže se s predloženim rješenjima kao što su suradnja i izmjena iskustava sa sektorima koji nemaju veze sa svemirom, pokretanje relevantnih natječaja za projekte u sklopu programa Obzor 2020. (Horizon 2020) i ulaganje u obuku kvalificirane radne snage za svemirsku industriju; |
| --- | --- |

12.

priznaje važnost tehnološke neovisnosti europskog svemirskog sektora i slaže se s predloženim rješenjima kao što su suradnja i izmjena iskustava sa sektorima koji nemaju veze sa svemirom, pokretanje relevantnih natječaja za projekte u sklopu programa Obzor 2020. (Horizon 2020) i ulaganje u obuku kvalificirane radne snage za svemirsku industriju;

| 13. | međutim, pita se hoće li dostupno financiranje (npr. u sklopu Obzora 2020.) biti dovoljno da se postigne bitan napredak u postizanju tehnološke neovisnosti. Stoga poziva Komisiju da donese detaljan plan u kojem je objašnjeno kako postići ovaj cilj; |
| --- | --- |

13.

međutim, pita se hoće li dostupno financiranje (npr. u sklopu Obzora 2020.) biti dovoljno da se postigne bitan napredak u postizanju tehnološke neovisnosti. Stoga poziva Komisiju da donese detaljan plan u kojem je objašnjeno kako postići ovaj cilj;

| 14. | što se tiče kvalificirane radne snage, predlaže da ispočetka prioritet bude potraga u novim državama članicama EU-a koje su sve izrazile interes i ambicije da se pridruže klubu svemirskih država i koje, povrh toga, imaju i visoko kvalificirane kadrove na području inženjerstva i fizike; |
| --- | --- |

14.

što se tiče kvalificirane radne snage, predlaže da ispočetka prioritet bude potraga u novim državama članicama EU-a koje su sve izrazile interes i ambicije da se pridruže klubu svemirskih država i koje, povrh toga, imaju i visoko kvalificirane kadrove na području inženjerstva i fizike;

| 15. | snažno podržava tržišni razvoj svemirskih aplikacija i usluga te primjećuje da bi lokalne i regionalne vlasti mogle odigrati ključnu ulogu u ovom procesu; |
| --- | --- |

15.

snažno podržava tržišni razvoj svemirskih aplikacija i usluga te primjećuje da bi lokalne i regionalne vlasti mogle odigrati ključnu ulogu u ovom procesu;

| 16. | u ovom kontekstu želi podsjetiti da su lokalne i regionalne vlasti važni krajnji korisnici svemirskih usluga. Međutim, da bi se u potpunosti iskoristio potencijal svemirskih aplikacija, korisnici na lokalnoj i regionalnoj razini trebali bi postati svjesniji njihovih koristi. Stoga je potreban intenzivniji dijalog između pružatelja usluga i krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

16.

u ovom kontekstu želi podsjetiti da su lokalne i regionalne vlasti važni krajnji korisnici svemirskih usluga. Međutim, da bi se u potpunosti iskoristio potencijal svemirskih aplikacija, korisnici na lokalnoj i regionalnoj razini trebali bi postati svjesniji njihovih koristi. Stoga je potreban intenzivniji dijalog između pružatelja usluga i krajnjih korisnika;

| 17. | također smatra da lokalne i regionalne vlasti na svojim područjima trebaju okupiti razne gospodarske aktere i činitelje koji sudjeluju u inovacijskom trokutu. Lokalne i regionalne vlasti zadužene su za programe inovacija i MSP-a koji bi se mogli povezati sa svemirom i tako dati strateški doprinos poboljšanju svemirskog tržišta; |
| --- | --- |

17.

također smatra da lokalne i regionalne vlasti na svojim područjima trebaju okupiti razne gospodarske aktere i činitelje koji sudjeluju u inovacijskom trokutu. Lokalne i regionalne vlasti zadužene su za programe inovacija i MSP-a koji bi se mogli povezati sa svemirom i tako dati strateški doprinos poboljšanju svemirskog tržišta;

| 18. | također primjećuje da, zbog toga što se nalaze u neposrednoj blizini građana, lokalne i regionalne vlasti imaju jedinstven pristup raznim socijalnim skupinama na svojim područjima te su stoga u idealnom položaju da ljude obavještavaju o prednostima koje pružaju svemirske usluge. |
| --- | --- |

18.

također primjećuje da, zbog toga što se nalaze u neposrednoj blizini građana, lokalne i regionalne vlasti imaju jedinstven pristup raznim socijalnim skupinama na svojim područjima te su stoga u idealnom položaju da ljude obavještavaju o prednostima koje pružaju svemirske usluge.

B.   Općeniti problemi na lokalnoj i regionalnoj razini

ODBOR REGIJA

| 19. | Priznaje da bi, budući da su regije jedan od glavnih korisnika satelitskih aplikacija, a naročito proizvoda i usluga programa Copernicus (GMES), politika svemirske industrije EU-a trebala podržavati tehničke inovacije i ukloniti prepreke koje koče njihov razvoj. Mjerila uspješnosti svemirske politike EU-a bit će rast, ušteda na troškovima, utjecaj na druge sektore te potencijal za zapošljavanje visokokvalificirane i produktivne radne snage; |
| --- | --- |

19.

Priznaje da bi, budući da su regije jedan od glavnih korisnika satelitskih aplikacija, a naročito proizvoda i usluga programa Copernicus (GMES), politika svemirske industrije EU-a trebala podržavati tehničke inovacije i ukloniti prepreke koje koče njihov razvoj. Mjerila uspješnosti svemirske politike EU-a bit će rast, ušteda na troškovima, utjecaj na druge sektore te potencijal za zapošljavanje visokokvalificirane i produktivne radne snage;

| 20. | dijeli mišljenje Komisije da je poticanje inovacija na strani potražnje glavni izazov koji svemirska politika EU-a treba riješiti kako bi sredstva već uložena u svemir u sklopu okvirnih programa donijela gospodarsku korist regijama i građanima EU-a; |
| --- | --- |

20.

dijeli mišljenje Komisije da je poticanje inovacija na strani potražnje glavni izazov koji svemirska politika EU-a treba riješiti kako bi sredstva već uložena u svemir u sklopu okvirnih programa donijela gospodarsku korist regijama i građanima EU-a;

| 21. | slaže se da je cilj kreiranja javne politike za svemirski sektor EU-a usmjerene na potražnju osnažiti korisnike, ali da se ne može svesti na subvencije za potrošače; |
| --- | --- |

21.

slaže se da je cilj kreiranja javne politike za svemirski sektor EU-a usmjerene na potražnju osnažiti korisnike, ali da se ne može svesti na subvencije za potrošače;

| 22. | poziva Komisiju da, kako bi pomogla javnim vlastima pri obavljanju njihovih dužnosti i njihovim potrebama, definira kriterije javnog interesa koji će poslužiti za procjenu potražnje korisnika; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da, kako bi pomogla javnim vlastima pri obavljanju njihovih dužnosti i njihovim potrebama, definira kriterije javnog interesa koji će poslužiti za procjenu potražnje korisnika;

| 23. | iz regionalne perspektive primjećuje da će lokalni i regionalni krajnji korisnici usluge i proizvode Copernicusa koristiti samo ako za to imaju očigledne poslovne razloge; |
| --- | --- |

23.

iz regionalne perspektive primjećuje da će lokalni i regionalni krajnji korisnici usluge i proizvode Copernicusa koristiti samo ako za to imaju očigledne poslovne razloge;

| 24. | preporučuje da Komisija riješi pitanje mehanizama financiranja sadašnjih i potencijalnih korisnika koje bi EU i države članice mogle pružati jednom kad se usluge počnu koristiti. U Europi, kao i drugdje u svijetu, promatranje Zemlje spada u javnu infrastrukturu, a zadovoljavanje javnih interesa podrazumijeva ovisnost o državnim sredstvima za financiranje istraživanja i razvoja te uvođenja i pružanja usluga; |
| --- | --- |

24.

preporučuje da Komisija riješi pitanje mehanizama financiranja sadašnjih i potencijalnih korisnika koje bi EU i države članice mogle pružati jednom kad se usluge počnu koristiti. U Europi, kao i drugdje u svijetu, promatranje Zemlje spada u javnu infrastrukturu, a zadovoljavanje javnih interesa podrazumijeva ovisnost o državnim sredstvima za financiranje istraživanja i razvoja te uvođenja i pružanja usluga;

| 25. | smatra da je operativna faza Copernicusa ključna za gospodarski napredak razvoja novih tehnologija, ali da će biti potrebna financijska podrška kako bi se prevladali troškovi pokretanja koji se javljaju kada različiti korisnici preuzimaju novu tehnologiju; |
| --- | --- |

25.

smatra da je operativna faza Copernicusa ključna za gospodarski napredak razvoja novih tehnologija, ali da će biti potrebna financijska podrška kako bi se prevladali troškovi pokretanja koji se javljaju kada različiti korisnici preuzimaju novu tehnologiju;

| 26. | očekuje da će korisnicima kao što su lokalne i regionalne vlasti i MSP-ovi i dalje trebati poticaji i podrška EU-a i država članica te primjećuje da bi se i ESA mogla uključiti u pružanje podrške korisnicima; |
| --- | --- |

26.

očekuje da će korisnicima kao što su lokalne i regionalne vlasti i MSP-ovi i dalje trebati poticaji i podrška EU-a i država članica te primjećuje da bi se i ESA mogla uključiti u pružanje podrške korisnicima;

| 27. | želi upozoriti da, prema dokazima sakupljenima na temelju najboljih lokalnih i regionalnih praksi, u velikoj većini slučajeva, silazne usluge u okviru programa Copernicus (GMES) zadovoljavaju potrebe javne politike te su se pokazale korisnima za ostvarivanje javnih ciljeva; |
| --- | --- |

27.

želi upozoriti da, prema dokazima sakupljenima na temelju najboljih lokalnih i regionalnih praksi, u velikoj većini slučajeva, silazne usluge u okviru programa Copernicus (GMES) zadovoljavaju potrebe javne politike te su se pokazale korisnima za ostvarivanje javnih ciljeva;

| 28. | predlaže da se usluge i aplikacije koje su se razvile na temelju svemirskih tehnologija sufinanciraju iz strukturnih fondova pod uvjetom da kod onih koji upravljaju fondovima postoji dovoljna politička volja i svijest. Mehanizam te vrste već je upotrijebljen u Financijskom okviru za razdoblje od 2007. do 2013. godine, gdje su neiskorišteni kohezijski fondovi i sredstva iz ERDF-a preusmjereni na novi prioritet: satelitski širokopojasni internet u zabačenim regijama. |
| --- | --- |

28.

predlaže da se usluge i aplikacije koje su se razvile na temelju svemirskih tehnologija sufinanciraju iz strukturnih fondova pod uvjetom da kod onih koji upravljaju fondovima postoji dovoljna politička volja i svijest. Mehanizam te vrste već je upotrijebljen u Financijskom okviru za razdoblje od 2007. do 2013. godine, gdje su neiskorišteni kohezijski fondovi i sredstva iz ERDF-a preusmjereni na novi prioritet: satelitski širokopojasni internet u zabačenim regijama.

C.   Rješavanje sektorskih problema

ODBOR REGIJA

| 29. | Primjećuje da su za svemirski sektor karakteristični dugi razvojni ciklusi, što povećava tržišne rizike budući da se tržišni potencijal novih aplikacija mora procijeniti puno ranije. Posljedica je to da je svemirskim poduzetnicima teško privući ulagače. Nadalje, tržište je zbog dugog vijeka trajanja svemirske imovine (10 do 15 godina za telekomunikacijski satelit) vrlo ciklično te je iznimno teško opskrbu brzo prilagoditi promjenama u potražnji; |
| --- | --- |

29.

Primjećuje da su za svemirski sektor karakteristični dugi razvojni ciklusi, što povećava tržišne rizike budući da se tržišni potencijal novih aplikacija mora procijeniti puno ranije. Posljedica je to da je svemirskim poduzetnicima teško privući ulagače. Nadalje, tržište je zbog dugog vijeka trajanja svemirske imovine (10 do 15 godina za telekomunikacijski satelit) vrlo ciklično te je iznimno teško opskrbu brzo prilagoditi promjenama u potražnji;

| 30. | uviđa da visoki fiksni troškovi uzlaznog sektora, nastali uslijed velikih ulaganja u istraživanje i razvoj, dugog trajanja razvoja projekata i malog tržišta, koče nastajanje ekonomije razmjera, što stvara tendenciju koncentracije (npr. u lansiranju). S druge strane, veće ekonomije razmjera moguće u silaznom sektoru zbog čega su veća tržišta ekonomski isplativija. Zbog same naravi ovih izazova ne može se zanemariti središnja uloga vlada u europskom svemirskom gospodarstvu. |
| --- | --- |

30.

uviđa da visoki fiksni troškovi uzlaznog sektora, nastali uslijed velikih ulaganja u istraživanje i razvoj, dugog trajanja razvoja projekata i malog tržišta, koče nastajanje ekonomije razmjera, što stvara tendenciju koncentracije (npr. u lansiranju). S druge strane, veće ekonomije razmjera moguće u silaznom sektoru zbog čega su veća tržišta ekonomski isplativija. Zbog same naravi ovih izazova ne može se zanemariti središnja uloga vlada u europskom svemirskom gospodarstvu.

| 31. | naglašava da je apsolutno ključno da Europska unija i države članice u suradnji s ESA-om smjesta donesu potrebne političke, pravne i tehničke odluke kojim bi se osigurala potrebna financijska sredstva za neovisan pristup svemiru, dovršenje svemirskih sustava koji se trenutno razvijaju ili planiraju, promicanje istraživanja i razvoja, kao i razvoja inovativnih svemirskih usluga i aplikacija; |
| --- | --- |

31.

naglašava da je apsolutno ključno da Europska unija i države članice u suradnji s ESA-om smjesta donesu potrebne političke, pravne i tehničke odluke kojim bi se osigurala potrebna financijska sredstva za neovisan pristup svemiru, dovršenje svemirskih sustava koji se trenutno razvijaju ili planiraju, promicanje istraživanja i razvoja, kao i razvoja inovativnih svemirskih usluga i aplikacija;

| 32. | ima dojam da svemirska proizvodnja, iako od strateškog značaja, u usporedbi s drugim industrijskim sektorima u Europi još uvijek ne predstavlja značajnu komponentu u nacionalnim gospodarstvima te poziva da u budućnosti politika svemirske industrije EU-a osigura manju ovisnost o nabavi strateških komponenti iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

32.

ima dojam da svemirska proizvodnja, iako od strateškog značaja, u usporedbi s drugim industrijskim sektorima u Europi još uvijek ne predstavlja značajnu komponentu u nacionalnim gospodarstvima te poziva da u budućnosti politika svemirske industrije EU-a osigura manju ovisnost o nabavi strateških komponenti iz trećih zemalja;

| 33. | potiče ESA-u da kroz financiranje studija izvedivosti, tržišnih analiza i izrade prototipa nastavi podržavati organizacije koje su zainteresirane za prijenos svemirske tehnologije u druge industrije. Potpora za nove tvrtke dostupna je u obliku poduzetničkih inkubatora i „poticaja“ (ili inicijalnog financiranja) dostupnih kroz ESA-in Ured za program prijenosa tehnologije (TTPO). Odbor također poziva na dijalog koji bi mogao povećati mogućnosti za činitelje na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

33.

potiče ESA-u da kroz financiranje studija izvedivosti, tržišnih analiza i izrade prototipa nastavi podržavati organizacije koje su zainteresirane za prijenos svemirske tehnologije u druge industrije. Potpora za nove tvrtke dostupna je u obliku poduzetničkih inkubatora i „poticaja“ (ili inicijalnog financiranja) dostupnih kroz ESA-in Ured za program prijenosa tehnologije (TTPO). Odbor također poziva na dijalog koji bi mogao povećati mogućnosti za činitelje na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 34. | iznosi mišljenje da je od vitalne važnosti da EU promiče „pametnu specijalizaciju“ i suradnju između svojih regionalnih programa i programa za financiranje inovacija ako želi izbjeći zaostajanje za međunarodnim konkurentima; |
| --- | --- |

34.

iznosi mišljenje da je od vitalne važnosti da EU promiče „pametnu specijalizaciju“ i suradnju između svojih regionalnih programa i programa za financiranje inovacija ako želi izbjeći zaostajanje za međunarodnim konkurentima;

| 35. | slaže se sa zaključcima Vijeća da je uključenost regija ključan element pametne specijalizacije budući da su one ključni igrači u inovacijskoj politici Europe, što istraživačkom sektoru može pomoći da oslobodi golemi financijski potencijal regionalnih fondova EU-a. Razvoj poslovnih modela i poboljšanje poslovnih vještina zaposlenika u malim i srednjim poduzećima na području usluga povezanih s promatranjem Zemlje posebno su važni s točke gledišta lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

35.

slaže se sa zaključcima Vijeća da je uključenost regija ključan element pametne specijalizacije budući da su one ključni igrači u inovacijskoj politici Europe, što istraživačkom sektoru može pomoći da oslobodi golemi financijski potencijal regionalnih fondova EU-a. Razvoj poslovnih modela i poboljšanje poslovnih vještina zaposlenika u malim i srednjim poduzećima na području usluga povezanih s promatranjem Zemlje posebno su važni s točke gledišta lokalnih i regionalnih vlasti;

| 36. | poziva na usklađivanje nacionalnih politika i politika EU- a kako bi se ubrzao proces sazrijevanja europskog sektora promatranja Zemlje kako na strani ponude, tako i potražnje. Nedavni val konsolidacije znak je da se i sama industrija priprema za sljedeću fazu. Sada je vrijeme da ključne skupine potrošača kao što su vlade da prihvate aplikacije širokih razmjera za promatranje Zemlje. Kada vlade uspiju ujediniti potražnju na razini EU-a, to će, s jedne strane, povećati potražnju, a, s druge, omogućiti standardizaciju (i ekonomiju razmjera za industriju). |
| --- | --- |

36.

poziva na usklađivanje nacionalnih politika i politika EU- a kako bi se ubrzao proces sazrijevanja europskog sektora promatranja Zemlje kako na strani ponude, tako i potražnje. Nedavni val konsolidacije znak je da se i sama industrija priprema za sljedeću fazu. Sada je vrijeme da ključne skupine potrošača kao što su vlade da prihvate aplikacije širokih razmjera za promatranje Zemlje. Kada vlade uspiju ujediniti potražnju na razini EU-a, to će, s jedne strane, povećati potražnju, a, s druge, omogućiti standardizaciju (i ekonomiju razmjera za industriju).

D.   Utjecaj svemirskog sektora

ODBOR REGIJA

| 37. | Primjećuje da se u EU-u trenutno premalo koriste tehnologije prenesene iz svemirskog sektora na bioznanosti i da bi bilo od velike koristi kad bi, od samog početka svemirskog programa, na europskoj razini postojala ciljana strategija spin-offa u što bi bili uključeni i predstavnici drugih industrija; |
| --- | --- |

37.

Primjećuje da se u EU-u trenutno premalo koriste tehnologije prenesene iz svemirskog sektora na bioznanosti i da bi bilo od velike koristi kad bi, od samog početka svemirskog programa, na europskoj razini postojala ciljana strategija spin-offa u što bi bili uključeni i predstavnici drugih industrija;

| 38. | naglašava važnost satelitske tehnologije u svemirskom sektoru EU-a i ističe da je otprilike dvije trećine svih prodanih satelita namijenjeno telekomunikacijama. Stoga je u kontekstu politike svemirske industrije EU-a važno u obzir uzeti da je ovo tržište podložno raznim cikličnim varijacijama te da uglavnom odražava promjene u potražnji za telekomunikacijskim satelitima GEO i povezanim uslugama lansiranja; |
| --- | --- |

38.

naglašava važnost satelitske tehnologije u svemirskom sektoru EU-a i ističe da je otprilike dvije trećine svih prodanih satelita namijenjeno telekomunikacijama. Stoga je u kontekstu politike svemirske industrije EU-a važno u obzir uzeti da je ovo tržište podložno raznim cikličnim varijacijama te da uglavnom odražava promjene u potražnji za telekomunikacijskim satelitima GEO i povezanim uslugama lansiranja;

| 39. | primjećuje da su mobilni telefoni, internet, kreditne kartice, cestarine, televizijsko emitiranje i vremenske prognoze samo neke od svakodnevnih djelatnosti koje se djelomično ili u potpunosti oslanjaju na satelite. Među strateške djelatnosti spadaju poljoprivreda, praćenje oceana i struja vjetra, brodska i zračna plovidba, praćenje hitnih slučajeva, zagađenja, klime i okoliša; |
| --- | --- |

39.

primjećuje da su mobilni telefoni, internet, kreditne kartice, cestarine, televizijsko emitiranje i vremenske prognoze samo neke od svakodnevnih djelatnosti koje se djelomično ili u potpunosti oslanjaju na satelite. Među strateške djelatnosti spadaju poljoprivreda, praćenje oceana i struja vjetra, brodska i zračna plovidba, praćenje hitnih slučajeva, zagađenja, klime i okoliša;

| 40. | također zamjećuje da su svemirska tehnologija i usluge dostupnije i jeftinije zbog porasta privatnih činitelja u svemiru, što je državama u razvoju i državama koje nemaju svemirski program omogućilo da iskoriste neke od pogodnosti koje pruža svemir; |
| --- | --- |

40.

također zamjećuje da su svemirska tehnologija i usluge dostupnije i jeftinije zbog porasta privatnih činitelja u svemiru, što je državama u razvoju i državama koje nemaju svemirski program omogućilo da iskoriste neke od pogodnosti koje pruža svemir;

| 41. | priznaje da je Europski okvirni program (FP7) uvelike doprinio promicanju inovacija u okviru sustava Galileo (EGNOS) i pratećih usluga; međutim, izvjestitelj žali zbog toga što je u FP7 malo pažnje posvećeno aplikacijama jer se više pažnje posvećuje uzlaznom sektoru. |
| --- | --- |

41.

priznaje da je Europski okvirni program (FP7) uvelike doprinio promicanju inovacija u okviru sustava Galileo (EGNOS) i pratećih usluga; međutim, izvjestitelj žali zbog toga što je u FP7 malo pažnje posvećeno aplikacijama jer se više pažnje posvećuje uzlaznom sektoru.

E.   Budući pristup politici svemirske industrije EU-a

ODBOR REGIJA

| 42. | Pita se hoće li naglasak koji se dosada stavljao samo na tržište rada, infrastrukturu i poštivanje konkurencije (drugim riječima na kvalitetu gospodarskog okruženja) biti dovoljan ili se, umjesto toga, pažnja treba preusmjeriti na sposobnost svakog područja da proizvodi robu i usluge koji se mogu izvoziti; |
| --- | --- |

42.

Pita se hoće li naglasak koji se dosada stavljao samo na tržište rada, infrastrukturu i poštivanje konkurencije (drugim riječima na kvalitetu gospodarskog okruženja) biti dovoljan ili se, umjesto toga, pažnja treba preusmjeriti na sposobnost svakog područja da proizvodi robu i usluge koji se mogu izvoziti;

| 43. | pozdravlja činjenicu da je Višegodišnji financijski okvir EU-a za razdoblje od 2014. –2020. uzeo u obzir programe GALILEO i Copernicus; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja činjenicu da je Višegodišnji financijski okvir EU-a za razdoblje od 2014. –2020. uzeo u obzir programe GALILEO i Copernicus;

| 44. | ističe da bi EU, unatoč tome što se europska strategija za razdoblje od 2014. do 2020. usredotočila na istraživanje, razvoj i visoku tehnologiju, mogao izgubiti konkurentsku prednost na ovom području zbog zemalja u razvoju, poput Indije, Kine i Brazila, koje se brzo industrijaliziraju, ako proračunska izdvajanja država članica za istraživanje i razvoj i dalje ostanu ispod ciljeva navedenih u Lisabonskoj strategiji; |
| --- | --- |

44.

ističe da bi EU, unatoč tome što se europska strategija za razdoblje od 2014. do 2020. usredotočila na istraživanje, razvoj i visoku tehnologiju, mogao izgubiti konkurentsku prednost na ovom području zbog zemalja u razvoju, poput Indije, Kine i Brazila, koje se brzo industrijaliziraju, ako proračunska izdvajanja država članica za istraživanje i razvoj i dalje ostanu ispod ciljeva navedenih u Lisabonskoj strategiji;

| 45. | ističe da je uspjeh bilo koje industrijske politike također neraskidivo povezan s makroekonomskim trendovima u EU-u i nacionalnim gospodarstvima te poziva na razvoj visokotehnološke industrijske proizvodnje temeljene na istraživanju čija se konkurentska prednost može upotrijebiti za uspostavljanje ravnoteže s prerazvijenim uslužnim sektorom; |
| --- | --- |

45.

ističe da je uspjeh bilo koje industrijske politike također neraskidivo povezan s makroekonomskim trendovima u EU-u i nacionalnim gospodarstvima te poziva na razvoj visokotehnološke industrijske proizvodnje temeljene na istraživanju čija se konkurentska prednost može upotrijebiti za uspostavljanje ravnoteže s prerazvijenim uslužnim sektorom;

| 46. | uravnoteženu provedbu Strategije Europa 2020. smatra važnom, ali se pita je li konkurentnost u inovativnim sektorima dovoljna za podizanje zaposlenosti i rasta u cjelokupnom gospodarstvu EU-a te poziva da se cijelom svemirskom sektoru pruži podrška kako bi struktura sektora bila uravnoteženija kada je riječ o velikim, srednjim i malim poduzećima; |
| --- | --- |

46.

uravnoteženu provedbu Strategije Europa 2020. smatra važnom, ali se pita je li konkurentnost u inovativnim sektorima dovoljna za podizanje zaposlenosti i rasta u cjelokupnom gospodarstvu EU-a te poziva da se cijelom svemirskom sektoru pruži podrška kako bi struktura sektora bila uravnoteženija kada je riječ o velikim, srednjim i malim poduzećima;

| 47. | priznaje da, iako Europska komisija ima instrumente (poput pametne specijalizacije) kojima može osigurati bolji geografski pristup industrijskoj politici u ključnim sektorima, još uvijek se mora puno učiniti kako bi se osigurao adekvatan pristup financiranju (rizični kapital) iz izvora koji nisu previše neskloni riziku; |
| --- | --- |

47.

priznaje da, iako Europska komisija ima instrumente (poput pametne specijalizacije) kojima može osigurati bolji geografski pristup industrijskoj politici u ključnim sektorima, još uvijek se mora puno učiniti kako bi se osigurao adekvatan pristup financiranju (rizični kapital) iz izvora koji nisu previše neskloni riziku;

| 48. | ističe da bi od vitalne važnosti za industrijsku politiku EU-a trebala biti uska povezanost lokalne i regionalne razine, koja s industrijom surađuje na prepoznavanju i podržavanju njezinih prvih koraka, s nacionalnom razinom i razinom EU-a. |
| --- | --- |

48.

ističe da bi od vitalne važnosti za industrijsku politiku EU-a trebala biti uska povezanost lokalne i regionalne razine, koja s industrijom surađuje na prepoznavanju i podržavanju njezinih prvih koraka, s nacionalnom razinom i razinom EU-a.

F.   Supsidijarnost i proporcionalnost

ODBOR REGIJA

| 49. | Slaže se s mišljenjem Komisije da će, sukladno članku 4. stavku 3. UFEU-a, na području istraživanja, tehnološkog razvoja i svemira Unija biti nadležna za provođenje aktivnosti, posebice za definiranje i provedbu programa; međutim, njezino vršenje nadležnosti države članice neće spriječiti u vršenju svoje nadležnosti. Podjela nadležnosti vrijedit će dok EU ne donese sekundarno zakonodavstvo za ova područja te će tada državni parlamenti morati zamijeniti sve neusklađene zakone; |
| --- | --- |

49.

Slaže se s mišljenjem Komisije da će, sukladno članku 4. stavku 3. UFEU-a, na području istraživanja, tehnološkog razvoja i svemira Unija biti nadležna za provođenje aktivnosti, posebice za definiranje i provedbu programa; međutim, njezino vršenje nadležnosti države članice neće spriječiti u vršenju svoje nadležnosti. Podjela nadležnosti vrijedit će dok EU ne donese sekundarno zakonodavstvo za ova područja te će tada državni parlamenti morati zamijeniti sve neusklađene zakone;

| 50. | ističe da se fragmentiranost i ograničenost financiranja dostupnog za svemirsko istraživanje smatra jednom od glavnih prepreka daljnjem razvoju svemirskih aktivnosti te toga poziva da EU, ESA i njihove države članice bolje usklade svoje aktivnosti i time Europi omoguće da preuzme globalno vodstvo u svemirskom sektoru. Činjenica da se većina svemirskog istraživanja ne bi provodila bez potpore Europske komisije ističe važnost uključenosti EU-a u financiranje svemirskog istraživanja. Zbog toga se u ovom pogledu djelovanje EU-a smatra nezamjenjivim; |
| --- | --- |

50.

ističe da se fragmentiranost i ograničenost financiranja dostupnog za svemirsko istraživanje smatra jednom od glavnih prepreka daljnjem razvoju svemirskih aktivnosti te toga poziva da EU, ESA i njihove države članice bolje usklade svoje aktivnosti i time Europi omoguće da preuzme globalno vodstvo u svemirskom sektoru. Činjenica da se većina svemirskog istraživanja ne bi provodila bez potpore Europske komisije ističe važnost uključenosti EU-a u financiranje svemirskog istraživanja. Zbog toga se u ovom pogledu djelovanje EU-a smatra nezamjenjivim;

| 51. | smatra da je djelovanje koje se predlaže u Komunikaciji potrebno jer pitanja koja se razmatraju imaju transnacionalne aspekte koje države članice ne mogu regulirati na odgovarajući način i zato što postojeće mjere EU-a i ciljana pomoć iz ovog okvira nisu dovoljne za postizanje zacrtanih ciljeva. U usporedbi s rascjepkanim mjerama na državnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, predložene će mjere, zbog svog opsega i učinkovitosti, donijeti jasnu korist, poglavito zbog ekonomije razmjera, budući da sveobuhvatni svemirski programi zahtijevaju ulaganja koje države članice ne mogu same osigurati; |
| --- | --- |

51.

smatra da je djelovanje koje se predlaže u Komunikaciji potrebno jer pitanja koja se razmatraju imaju transnacionalne aspekte koje države članice ne mogu regulirati na odgovarajući način i zato što postojeće mjere EU-a i ciljana pomoć iz ovog okvira nisu dovoljne za postizanje zacrtanih ciljeva. U usporedbi s rascjepkanim mjerama na državnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, predložene će mjere, zbog svog opsega i učinkovitosti, donijeti jasnu korist, poglavito zbog ekonomije razmjera, budući da sveobuhvatni svemirski programi zahtijevaju ulaganja koje države članice ne mogu same osigurati;

| 52. | nadalje, zamjećuje da sadašnja inicijativa nema namjeru zamijeniti inicijative država članica. Cilj joj je nadopuniti mjere poduzete na njihovoj razini i još više uskladiti suradnju ondje gdje je takva usklađenost potrebna za postizanje zajedničkih ciljeva; |
| --- | --- |

52.

nadalje, zamjećuje da sadašnja inicijativa nema namjeru zamijeniti inicijative država članica. Cilj joj je nadopuniti mjere poduzete na njihovoj razini i još više uskladiti suradnju ondje gdje je takva usklađenost potrebna za postizanje zajedničkih ciljeva;

| 53. | smatra da su argumenti jasni, primjereni i uvjerljivi. Stoga je djelovanje EU-a predviđeno ovom Komunikacijom u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

53.

smatra da su argumenti jasni, primjereni i uvjerljivi. Stoga je djelovanje EU-a predviđeno ovom Komunikacijom u skladu s načelom supsidijarnosti;

| 54. | što se tiče proporcionalnosti, slaže se s Komisijom da EU treba zakone donositi samo u onoj mjeri u kojoj je to potrebno. Prednost treba dati poticanju suradnje između država članica, usklađivanju djelovanja unutar samih država ili nadopunjavanju i podržavanju takvog djelovanja kroz smjernice ili uspostavu mehanizama za razmjenu informacija itd. Među područjima koje treba regulirati u sklopu svemirske politike EU-a u nastajanju su industrijski standardi, pitanja povezana s tehničkim djelovanjem i komercijalnim korištenjem infrastrukture za satelitsku komunikaciju. |
| --- | --- |

54.

što se tiče proporcionalnosti, slaže se s Komisijom da EU treba zakone donositi samo u onoj mjeri u kojoj je to potrebno. Prednost treba dati poticanju suradnje između država članica, usklađivanju djelovanja unutar samih država ili nadopunjavanju i podržavanju takvog djelovanja kroz smjernice ili uspostavu mehanizama za razmjenu informacija itd. Među područjima koje treba regulirati u sklopu svemirske politike EU-a u nastajanju su industrijski standardi, pitanja povezana s tehničkim djelovanjem i komercijalnim korištenjem infrastrukture za satelitsku komunikaciju.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/55

---

Mišljenje Odbora regija – CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi

2013/C 356/10

ODBOR REGIJA

| — | primjećuje da su razlozi za poteškoće u automobilskoj industriji u mnogim državama članicama strukturne prirode i da zahtijevaju dalekosežne promjene. |
| --- | --- |

—

primjećuje da su razlozi za poteškoće u automobilskoj industriji u mnogim državama članicama strukturne prirode i da zahtijevaju dalekosežne promjene.

| — | naglašava da je važno iskoristiti svaku priliku na razini lokalnih i regionalnih vlasti. Ovisno o njihovim nadležnostima u svakoj pojedinoj zemlji to uključuje smanjenje birokracije, ubrzanje postupaka odobrenja, mjere (ponovnog) osposobljavanja, uspostavu centara za izvrsnost i inovacijskih centara te pozive za podnošenje ponuda za inovativne projekte |
| --- | --- |

—

naglašava da je važno iskoristiti svaku priliku na razini lokalnih i regionalnih vlasti. Ovisno o njihovim nadležnostima u svakoj pojedinoj zemlji to uključuje smanjenje birokracije, ubrzanje postupaka odobrenja, mjere (ponovnog) osposobljavanja, uspostavu centara za izvrsnost i inovacijskih centara te pozive za podnošenje ponuda za inovativne projekte

| — | ukazuje na mogućnosti za financiranje projekata na području istraživanja i razvoja ili uspostavljanje klastera. U nekim regijama „automobilski klasteri“ razvijaju se u „klastere mobilnosti, uključivanjem željezničkih sustava, zračnoga prometa, pa čak i bicikala – pogotovo električnih bicikala i pomoćnih električnih motora (pedelec). Iskoristivost kapaciteta, čak i u razdoblju krize, bilo je moguće održati kroz diversifikaciju. Ovaj trend može se poticati, pogotovo kroz sinergije u inovaciji i tehnologiji. |
| --- | --- |

—

ukazuje na mogućnosti za financiranje projekata na području istraživanja i razvoja ili uspostavljanje klastera. U nekim regijama „automobilski klasteri“ razvijaju se u „klastere mobilnosti, uključivanjem željezničkih sustava, zračnoga prometa, pa čak i bicikala – pogotovo električnih bicikala i pomoćnih električnih motora (pedelec). Iskoristivost kapaciteta, čak i u razdoblju krize, bilo je moguće održati kroz diversifikaciju. Ovaj trend može se poticati, pogotovo kroz sinergije u inovaciji i tehnologiji.

| — | toplo pozdravlja prijedlog Europske komisije da se uspostavi skupina stručnjaka na visokoj razini čiji bi zadatak bio promatrati provedbu i usklađenost akcijskog plana te pozdravlja sudjelovanje Odbora regija u radu te skupine stručnjaka. |
| --- | --- |

—

toplo pozdravlja prijedlog Europske komisije da se uspostavi skupina stručnjaka na visokoj razini čiji bi zadatak bio promatrati provedbu i usklađenost akcijskog plana te pozdravlja sudjelovanje Odbora regija u radu te skupine stručnjaka.

| Izvjestitelj | Christian BUCHMANN (AT/EPP), ministar pokrajinske vlade Štajerske |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi.
  COM(2012) 636 final |

Izvjestitelj

Christian BUCHMANN (AT/EPP), ministar pokrajinske vlade Štajerske

Referentni dokument

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi.

COM(2012) 636 final

I.   OPĆE NAPOMENE

| 1. | Automobilska industrija posredno i neposredno podržava 12 milijuna radnih mjesta u EU-u i ulaže 28 milijardi eura u razvoj i istraživanje (2009). Ona je pokretač rasta koji značajno i pozitivno doprinosi trgovinskoj bilanci EU-a. |
| --- | --- |

1.

Automobilska industrija posredno i neposredno podržava 12 milijuna radnih mjesta u EU-u i ulaže 28 milijardi eura u razvoj i istraživanje (2009). Ona je pokretač rasta koji značajno i pozitivno doprinosi trgovinskoj bilanci EU-a.

| 2. | Europska automobilska industrija proživljava ozbiljnu krizu koja bi se mogla pogoršati i imati posljedice za cjelokupno europsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.

Europska automobilska industrija proživljava ozbiljnu krizu koja bi se mogla pogoršati i imati posljedice za cjelokupno europsko gospodarstvo.

| 3. | Dok tržišta izvan Europe, na primjer u zemljama BRIC-a, doživljavaju procvat, potražnja za vozilima u Europi stagnira, što pokazuje trend novih registracija osobnih vozila. Broj novo registriranih vozila smanjio se za 8,7% u siječnju 2013. i iznosio je 885 159, što je najmanja do sada zabilježena vrijednost za siječanj (1). |
| --- | --- |

3.

Dok tržišta izvan Europe, na primjer u zemljama BRIC-a, doživljavaju procvat, potražnja za vozilima u Europi stagnira, što pokazuje trend novih registracija osobnih vozila. Broj novo registriranih vozila smanjio se za 8,7% u siječnju 2013. i iznosio je 885 159, što je najmanja do sada zabilježena vrijednost za siječanj (1).

| 4. | Europski proizvođači imaju ili su imali koristi od potencijala stranih tržišta samo u ograničenoj mjeri i na različite načine. Dok PSA Peugeot Citroën, Ford i Fiat bilježe značajne gubitke, proizvođači vozila visoke klase, kao što su BMW, Audi i Daimler, u početku su značajno povećali svoju prodaju. Za proizvođače na veliko koji su do sada svoje automobile niže i srednje klase prodavali prvenstveno u Europi, gospodarska situacija postaje sve teža. |
| --- | --- |

4.

Europski proizvođači imaju ili su imali koristi od potencijala stranih tržišta samo u ograničenoj mjeri i na različite načine. Dok PSA Peugeot Citroën, Ford i Fiat bilježe značajne gubitke, proizvođači vozila visoke klase, kao što su BMW, Audi i Daimler, u početku su značajno povećali svoju prodaju. Za proizvođače na veliko koji su do sada svoje automobile niže i srednje klase prodavali prvenstveno u Europi, gospodarska situacija postaje sve teža.

| 5. | Stručnjaci ne očekuju da će se situacija poboljšati u sljedeće tri godine. U automobilskoj industriji očekuju se daljnje restrukturiranje, gubici radnih mjesta i zatvaranja tvornica. Istovremeno se treba pozabaviti pitanjem kolika bi trebala biti moguća potpora te kako pospješiti istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

5.

Stručnjaci ne očekuju da će se situacija poboljšati u sljedeće tri godine. U automobilskoj industriji očekuju se daljnje restrukturiranje, gubici radnih mjesta i zatvaranja tvornica. Istovremeno se treba pozabaviti pitanjem kolika bi trebala biti moguća potpora te kako pospješiti istraživanje i razvoj.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 6. | primjećuje da su razlozi za poteškoće u automobilskoj industriji u mnogim državama članicama strukturne prirode i da zahtijevaju dalekosežne promjene; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da su razlozi za poteškoće u automobilskoj industriji u mnogim državama članicama strukturne prirode i da zahtijevaju dalekosežne promjene;

| 7. | ističe da ove promjene moraju biti popraćene intenzivnim socijalnim dijalogom koji bi pomogao smanjiti posljedice za sve uključene strane; |
| --- | --- |

7.

ističe da ove promjene moraju biti popraćene intenzivnim socijalnim dijalogom koji bi pomogao smanjiti posljedice za sve uključene strane;

| 8. | izričito pozdravlja komunikaciju Komisije CARS 2020., koja predlaže akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi; |
| --- | --- |

8.

izričito pozdravlja komunikaciju Komisije CARS 2020., koja predlaže akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi;

| 9. | slaže se s Europskom komisijom da se u kontekstu prethodno opisane situacije ove mjere moraju brzo provoditi; |
| --- | --- |

9.

slaže se s Europskom komisijom da se u kontekstu prethodno opisane situacije ove mjere moraju brzo provoditi;

| 10. | ističe da bi europska automobilska industrija trebala doprinijeti društvu koje je dugoročno održivo. U vezi s tim, mjere koje se tiču okoliša, klime i sigurnosti cestovnoga prometa, bit će vrlo važne; |
| --- | --- |

10.

ističe da bi europska automobilska industrija trebala doprinijeti društvu koje je dugoročno održivo. U vezi s tim, mjere koje se tiču okoliša, klime i sigurnosti cestovnoga prometa, bit će vrlo važne;

| 11. | toplo pozdravlja prijedlog Europske komisije da se uspostavi skupina stručnjaka na visokoj razini čiji bi zadatak bio promatrati provedbu i usklađenost akcijskoga plana te pozdravlja sudjelovanje Odbora regija u radu skupine stručnjaka na visokoj razini; |
| --- | --- |

11.

toplo pozdravlja prijedlog Europske komisije da se uspostavi skupina stručnjaka na visokoj razini čiji bi zadatak bio promatrati provedbu i usklađenost akcijskoga plana te pozdravlja sudjelovanje Odbora regija u radu skupine stručnjaka na visokoj razini;

| 12. | izražava veliku zabrinutost zbog očiglednog nedostatka dosljednosti u prijedlozima Europske komisije. Glavne uprave za poduzetništvo, klimu, okoliš, zapošljavanje, jedinstveno tržište ili trgovinu često imaju različite ciljeve, a inicijative u raznim područjima politika nedovoljno su usklađene. |
| --- | --- |

12.

izražava veliku zabrinutost zbog očiglednog nedostatka dosljednosti u prijedlozima Europske komisije. Glavne uprave za poduzetništvo, klimu, okoliš, zapošljavanje, jedinstveno tržište ili trgovinu često imaju različite ciljeve, a inicijative u raznim područjima politika nedovoljno su usklađene.

| 13. | skreće pozornost na, primjerice, ograničenja pomoći velikim poduzećima i trenutačan veoma nizak prag za definiciju malih i srednjih poduzeća, kao što je već navedeno u mišljenju OR-a o smjernicama za državnu regionalnu pomoć za razdoblje od 2014. do 2020. (CdR 2232-2012 _00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

13.

skreće pozornost na, primjerice, ograničenja pomoći velikim poduzećima i trenutačan veoma nizak prag za definiciju malih i srednjih poduzeća, kao što je već navedeno u mišljenju OR-a o smjernicama za državnu regionalnu pomoć za razdoblje od 2014. do 2020. (CdR 2232-2012 _00_00_TRA_AC);

| 14. | u ovom kontekstu naglašava iznimnu važnost fleksibilnih instrumenata za podršku poduzećima s poteškoćama te ukazuje na mišljenje OR-a o smjernicama EU-a za državnu pomoć za spašavanje i restrukturiranje poduzeća s poteškoćama (CdR 240-2013_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

14.

u ovom kontekstu naglašava iznimnu važnost fleksibilnih instrumenata za podršku poduzećima s poteškoćama te ukazuje na mišljenje OR-a o smjernicama EU-a za državnu pomoć za spašavanje i restrukturiranje poduzeća s poteškoćama (CdR 240-2013_00_00_TRA_AC);

| 15. | ističe da je izrada europskih smjernica o financijskim poticajima kojima bi se promicala čista vozila bila jedna od preporuka konačnog izvješća CARS 21 usvojenog u lipnju 2012. Međutim, izražava žaljenje jer je Komisija te smjernice odlučila izraditi samo u obliku radnog dokumenta a ne zakonodavnog teksta. Odbor također izražava žaljenje zbog toga što ovaj radni dokument sadrži samo pet neobvezujućih "preporučenih načela" i jer u njemu nije jasno naveden učinak koji imaju znatne razlike na funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

15.

ističe da je izrada europskih smjernica o financijskim poticajima kojima bi se promicala čista vozila bila jedna od preporuka konačnog izvješća CARS 21 usvojenog u lipnju 2012. Međutim, izražava žaljenje jer je Komisija te smjernice odlučila izraditi samo u obliku radnog dokumenta a ne zakonodavnog teksta. Odbor također izražava žaljenje zbog toga što ovaj radni dokument sadrži samo pet neobvezujućih "preporučenih načela" i jer u njemu nije jasno naveden učinak koji imaju znatne razlike na funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| 16. | naglašava da je važno iskoristiti svaku priliku na razini lokalnih i regionalnih vlasti. To uključuje, ovisno o njihovim nadležnostima u pojedinoj zemlji, smanjenje birokracije, ubrzanje procesa odobrenja, mjere obuke i osposobljavanja, uspostavu centara za izvrsnost i inovacijskih centara te pozive za podnošenje ponuda za inovativne projekte; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je važno iskoristiti svaku priliku na razini lokalnih i regionalnih vlasti. To uključuje, ovisno o njihovim nadležnostima u pojedinoj zemlji, smanjenje birokracije, ubrzanje procesa odobrenja, mjere obuke i osposobljavanja, uspostavu centara za izvrsnost i inovacijskih centara te pozive za podnošenje ponuda za inovativne projekte;

| 17. | u vezi s tim primjećuje da bi jedna od inicijativa poduzetih na lokalnoj ili regionalnoj razini mogla uključivati suradnju na skupnim testiranjima za europsku automobilsku industriju. Takvi zajednički projekti mogli bi uključivati lokalne i regionalne vlasti, industriju, istraživače itd., te bi mogli značajno smanjiti ukupne troškove razvoja u automobilskoj industriji i imati dugoročan pozitivni učinak na konkurentnost na svjetskom tržištu; |
| --- | --- |

17.

u vezi s tim primjećuje da bi jedna od inicijativa poduzetih na lokalnoj ili regionalnoj razini mogla uključivati suradnju na skupnim testiranjima za europsku automobilsku industriju. Takvi zajednički projekti mogli bi uključivati lokalne i regionalne vlasti, industriju, istraživače itd., te bi mogli značajno smanjiti ukupne troškove razvoja u automobilskoj industriji i imati dugoročan pozitivni učinak na konkurentnost na svjetskom tržištu;

| 18. | ističe da je Komisija u Komunikaciji usmjerena na ulaganje većih napora za energetsku učinkovitost vozila te istovremeno izbjegava osobito važnu stavku za konkurentnost poduzeća i okoliš tj. energetsku učinkovitost samih proizvodnih pogona za vozila i dobavljača, što bi trebalo biti jedno od područja djelovanja u okviru akcijskog plana CARS 2020. |
| --- | --- |

18.

ističe da je Komisija u Komunikaciji usmjerena na ulaganje većih napora za energetsku učinkovitost vozila te istovremeno izbjegava osobito važnu stavku za konkurentnost poduzeća i okoliš tj. energetsku učinkovitost samih proizvodnih pogona za vozila i dobavljača, što bi trebalo biti jedno od područja djelovanja u okviru akcijskog plana CARS 2020.

ULAGANJE U ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ

| 19. | slaže se s Europskom komisijom da ulaganje u istraživanje i razvoj igra ključnu ulogu u razvoju europske automobilske industrije u budućnosti, kao što je već objašnjeno u mišljenju OR-a o programu Obzor 2020. – Okvirni program za istraživanje i inovacije (CdR 402/2011 fin); |
| --- | --- |

19.

slaže se s Europskom komisijom da ulaganje u istraživanje i razvoj igra ključnu ulogu u razvoju europske automobilske industrije u budućnosti, kao što je već objašnjeno u mišljenju OR-a o programu Obzor 2020. – Okvirni program za istraživanje i inovacije (CdR 402/2011 fin);

| 20. | želi, između ostaloga, istaknuti demografski razvoj, koji naglašava potrebu za značajnijim ulaganjem u istraživanje i razvoj. Starenje stanovništva stvara nove zahtjeve koji uključuju prilagodbu tehnologije i funkcija vozila kako bi udovoljili potrebama starijih osoba koje upravljaju tim vozilima. Učinkovitija, udobnija, sigurnija i tiša vozila koja imaju veću mogućnost povezivanja i koja su primjerenija korisniku mogu tvoriti moderne čimbenike konkurentnosti koji bi mogli dugoročno ojačati europsku automobilsku industriju; |
| --- | --- |

20.

želi, između ostaloga, istaknuti demografski razvoj, koji naglašava potrebu za značajnijim ulaganjem u istraživanje i razvoj. Starenje stanovništva stvara nove zahtjeve koji uključuju prilagodbu tehnologije i funkcija vozila kako bi udovoljili potrebama starijih osoba koje upravljaju tim vozilima. Učinkovitija, udobnija, sigurnija i tiša vozila koja imaju veću mogućnost povezivanja i koja su primjerenija korisniku mogu tvoriti moderne čimbenike konkurentnosti koji bi mogli dugoročno ojačati europsku automobilsku industriju;

| 21. | naglašava da pogotovo mala i srednja poduzeća igraju važnu ulogu u automobilskoj industriji kao inovatori u opskrbnom lancu i u stvaranju radnih mjesta. Potpora EU-a spomenuta u CARS 2020. u tom bi pogledu bila od iznimne važnosti; |
| --- | --- |

21.

naglašava da pogotovo mala i srednja poduzeća igraju važnu ulogu u automobilskoj industriji kao inovatori u opskrbnom lancu i u stvaranju radnih mjesta. Potpora EU-a spomenuta u CARS 2020. u tom bi pogledu bila od iznimne važnosti;

| 22. | upozorava na iskustvo iz okvirnih programa za istraživanje posljednjih godina, koje je pokazalo da su mala i srednja poduzeća, unatoč naporima Komisije da poboljša situaciju, uspjela imati tek ograničene koristi od financiranja iz europskih istraživačkih programa. Razlozi za to su velik birokratski teret i dugi rokovi izvršenja, ali i nedostatna razina cjelokupnog financiranja i posljedično mali broj projekata koji dobivaju potporu; |
| --- | --- |

22.

upozorava na iskustvo iz okvirnih programa za istraživanje posljednjih godina, koje je pokazalo da su mala i srednja poduzeća, unatoč naporima Komisije da poboljša situaciju, uspjela imati tek ograničene koristi od financiranja iz europskih istraživačkih programa. Razlozi za to su velik birokratski teret i dugi rokovi izvršenja, ali i nedostatna razina cjelokupnog financiranja i posljedično mali broj projekata koji dobivaju potporu;

| 23. | podržava prijedloge Europske komisije za pojednostavljivanje financiranja projekta u programu Obzor 2020. te shodno tomu poziva Europski parlament da podrži trenutne prijedloge za smanjenje birokracije kako bi se smanjio teret povezan s nadzorom; |
| --- | --- |

23.

podržava prijedloge Europske komisije za pojednostavljivanje financiranja projekta u programu Obzor 2020. te shodno tomu poziva Europski parlament da podrži trenutne prijedloge za smanjenje birokracije kako bi se smanjio teret povezan s nadzorom;

| 24. | izražava žaljenje zbog toga što prijedlozi Europske komisije za financiranje programa Obzor 2020. nisu u cijelosti prihvaćeni; |
| --- | --- |

24.

izražava žaljenje zbog toga što prijedlozi Europske komisije za financiranje programa Obzor 2020. nisu u cijelosti prihvaćeni;

ULOGA STRUKTURNIH FONDOVA

| 25. | zalaže se za to da regionalne i lokalne vlasti optimalno iskoriste strukturne fondove, u mjeri u kojoj to dopuštaju pravila o državnoj pomoći; |
| --- | --- |

25.

zalaže se za to da regionalne i lokalne vlasti optimalno iskoriste strukturne fondove, u mjeri u kojoj to dopuštaju pravila o državnoj pomoći;

| 26. | ukazuje na mogućnosti koje nude strukturni fondovi, uključujući na primjer financiranje projekata na području istraživanja i razvoja ili uspostavljanje klastera. U nekim regijama se u klastere mobilnosti, uključuju željeznički sustavi, zračni promet, pa čak i bicikli – pogotovo električni bicikli i pomoćni električni motori (pedelecs) te se tako razvijaju „automobilski klasteri“. Iskoristivost kapaciteta, čak i u razdoblju krize, bilo je moguće održati kroz diversifikaciju. Ovaj trend može se poticati, pogotovo kroz sinergije u inovaciji i tehnologiji; |
| --- | --- |

26.

ukazuje na mogućnosti koje nude strukturni fondovi, uključujući na primjer financiranje projekata na području istraživanja i razvoja ili uspostavljanje klastera. U nekim regijama se u klastere mobilnosti, uključuju željeznički sustavi, zračni promet, pa čak i bicikli – pogotovo električni bicikli i pomoćni električni motori (pedelecs) te se tako razvijaju „automobilski klasteri“. Iskoristivost kapaciteta, čak i u razdoblju krize, bilo je moguće održati kroz diversifikaciju. Ovaj trend može se poticati, pogotovo kroz sinergije u inovaciji i tehnologiji;

VJEŠTINE

| 27. | ukazuje na probleme, spomenute i u komunikaciji CARS 2020. koji su povezani s obrazovanjem i osposobljavanjem, demografskim promjenama, nedostatkom vještina i uočljivim manjkom mladih diplomanata tehničkih smjerova; |
| --- | --- |

27.

ukazuje na probleme, spomenute i u komunikaciji CARS 2020. koji su povezani s obrazovanjem i osposobljavanjem, demografskim promjenama, nedostatkom vještina i uočljivim manjkom mladih diplomanata tehničkih smjerova;

| 28. | naglašava da je potrebno smisleno upotrijebiti sredstva Europskog socijalnog fonda (ESF) za daljnje osposobljavanje zaposlenika kojima još ne prijeti nezaposlenost. Svaka država članica odgovorna je za planiranje upotrebe sredstava ESF-a. Države članice moraju osigurati da se pritom u obzir uzmu specifični razvojni zahtjevi svake regije; |
| --- | --- |

28.

naglašava da je potrebno smisleno upotrijebiti sredstva Europskog socijalnog fonda (ESF) za daljnje osposobljavanje zaposlenika kojima još ne prijeti nezaposlenost. Svaka država članica odgovorna je za planiranje upotrebe sredstava ESF-a. Države članice moraju osigurati da se pritom u obzir uzmu specifični razvojni zahtjevi svake regije;

| 29. | u ovom kontekstu podržava Europski parlament, koji poziva Komisiju da podnese prijedlog direktive o informiranju zaposlenika i savjetovanju s njima te o predviđanju i upravljanju restrukturiranja; |
| --- | --- |

29.

u ovom kontekstu podržava Europski parlament, koji poziva Komisiju da podnese prijedlog direktive o informiranju zaposlenika i savjetovanju s njima te o predviđanju i upravljanju restrukturiranja;

| 30. | traži da se Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF) osiguraju dostatna sredstva i fleksibilnost kako bi mogao ublažiti posljedice globalizacije na europska poduzeća i njihovo osoblje; |
| --- | --- |

30.

traži da se Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF) osiguraju dostatna sredstva i fleksibilnost kako bi mogao ublažiti posljedice globalizacije na europska poduzeća i njihovo osoblje;

| 31. | ukazuje na pozitivna iskustva s ranim osposobljavanjem mladih u dvostrukom sustavu osposobljavanja, u kojem poduzeća sama osposobljavaju zaposlenike za vještine koje im trebaju, a mladi imaju dobre šanse pronaći zaposlenje odmah po završetku obuke; |
| --- | --- |

31.

ukazuje na pozitivna iskustva s ranim osposobljavanjem mladih u dvostrukom sustavu osposobljavanja, u kojem poduzeća sama osposobljavaju zaposlenike za vještine koje im trebaju, a mladi imaju dobre šanse pronaći zaposlenje odmah po završetku obuke;

| 32. | podržava ciljane mjere kojima bi se tehnička zanimanja učinila privlačnija ženama. Diljem Europe manje od 10 % diplomanata tehničkog smjera su žene. Iskustvo u pojedinim regijama pokazuje da žene, pogotovo u području istraživanja i razvoja, posjeduju iznimno dragocjenu tankoćutnost koja se veoma cijeni pri razvoju automobila. Nadalje, žene čine više od 50 % kupaca na tom tržištu i predstavljaju najveći segment kupaca; |
| --- | --- |

32.

podržava ciljane mjere kojima bi se tehnička zanimanja učinila privlačnija ženama. Diljem Europe manje od 10 % diplomanata tehničkog smjera su žene. Iskustvo u pojedinim regijama pokazuje da žene, pogotovo u području istraživanja i razvoja, posjeduju iznimno dragocjenu tankoćutnost koja se veoma cijeni pri razvoju automobila. Nadalje, žene čine više od 50 % kupaca na tom tržištu i predstavljaju najveći segment kupaca;

| 33. | potiče stalnu suradnju između sustava strukovnog obrazovanja i poduzeća, koju smatra sredstvom boljeg prilagođavanja nastavnih planova potrebama tržišta koje se stalno mijenjaju; |
| --- | --- |

33.

potiče stalnu suradnju između sustava strukovnog obrazovanja i poduzeća, koju smatra sredstvom boljeg prilagođavanja nastavnih planova potrebama tržišta koje se stalno mijenjaju;

ALTERNATIVNA GORIVA I POTREBNA INFRASTRUKTURA

| 34. | poziva automobilsku industriju da ubrza razvoj alternativnih pogonskih tehnologija i na tržište uvede praktična rješenja kako bi se ispunili ciljevi povezani s klimom, ali i kako bi se napredak u tehnologiji iskoristio na području gospodarstva (smanjenje troškova korištenih goriva, trgovinska bilanca, radna mjesta na području stvaranja biogoriva itd.) i na području uštede energije. To uključuje procese i tehnologije skladištenja novih energetskih izvora; |
| --- | --- |

34.

poziva automobilsku industriju da ubrza razvoj alternativnih pogonskih tehnologija i na tržište uvede praktična rješenja kako bi se ispunili ciljevi povezani s klimom, ali i kako bi se napredak u tehnologiji iskoristio na području gospodarstva (smanjenje troškova korištenih goriva, trgovinska bilanca, radna mjesta na području stvaranja biogoriva itd.) i na području uštede energije. To uključuje procese i tehnologije skladištenja novih energetskih izvora;

| 35. | predlaže temeljitu razmjenu podataka između svih država članica o uspješnim praksama koje se tiču suradnje između sustava strukovnog obrazovanja i poduzeća, kako bi sve regije mogle imati koristi od njih; |
| --- | --- |

35.

predlaže temeljitu razmjenu podataka između svih država članica o uspješnim praksama koje se tiču suradnje između sustava strukovnog obrazovanja i poduzeća, kako bi sve regije mogle imati koristi od njih;

| 36. | u tom kontekstu traži da razvoj različitih tehnologija bude potaknut specifičnim ciljevima te da se pritom ne odbacuje nijedna alternativa. Ovisno o njihovoj upotrebi, pojedine tehnologije imaju svoje prednosti i mane. Istovremeno bi cijelu energetsku bilancu, uključujući potrošnju energije pri proizvodnji goriva, trebalo uzeti u obzir kada se regulira upotreba alternativnih goriva iz obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

36.

u tom kontekstu traži da razvoj različitih tehnologija bude potaknut specifičnim ciljevima te da se pritom ne odbacuje nijedna alternativa. Ovisno o njihovoj upotrebi, pojedine tehnologije imaju svoje prednosti i mane. Istovremeno bi cijelu energetsku bilancu, uključujući potrošnju energije pri proizvodnji goriva, trebalo uzeti u obzir kada se regulira upotreba alternativnih goriva iz obnovljivih izvora energije;

| 37. | u tom kontekstu ističe važnost osiguranja prikladne infrastrukture, bez koje je uvođenje proizvoda na tržište teže. Stoga bi trebalo uložiti zajedničke napore za promicanje alternativnih goriva i razvoj potrebne infrastrukture; U tu svrhu potrebno je uspostaviti odbore za usklađivanje između sektora i onih koji su zaduženi za planiranje infrastrukture. Razvoj tih infrastruktura trebao bi se temeljiti na prethodnim studijama i cjelovitim planovima mobilnosti koji će omogućiti ocjenjivanje različitih mogućnosti u pogledu raznih načina prijevoza i zahtjeva lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

37.

u tom kontekstu ističe važnost osiguranja prikladne infrastrukture, bez koje je uvođenje proizvoda na tržište teže. Stoga bi trebalo uložiti zajedničke napore za promicanje alternativnih goriva i razvoj potrebne infrastrukture; U tu svrhu potrebno je uspostaviti odbore za usklađivanje između sektora i onih koji su zaduženi za planiranje infrastrukture. Razvoj tih infrastruktura trebao bi se temeljiti na prethodnim studijama i cjelovitim planovima mobilnosti koji će omogućiti ocjenjivanje različitih mogućnosti u pogledu raznih načina prijevoza i zahtjeva lokalnih i regionalnih vlasti;

| 38. | poziva na oblikovanje europskih smjernica o financijskim poticajima kojima bi se promicala čista vozila, a koje se moraju temeljiti na ciljevima i raspoloživim podacima kao što su emisije CO2; |
| --- | --- |

38.

poziva na oblikovanje europskih smjernica o financijskim poticajima kojima bi se promicala čista vozila, a koje se moraju temeljiti na ciljevima i raspoloživim podacima kao što su emisije CO2;

| 39. | u tom kontekstu pozdravlja inicijativu Europske komisije Zelena energija za promet i upućuje na mišljenje OR-a o toj temi (CdR 28-2013_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

39.

u tom kontekstu pozdravlja inicijativu Europske komisije Zelena energija za promet i upućuje na mišljenje OR-a o toj temi (CdR 28-2013_00_00_TRA_AC);

| 40. | primjećuje da na području javne nabave postoje inovativna rješenja. Alternativnim pogonskim tehnologijama moguće je pružiti posebnu potporu kroz javna ulaganja, pogotovo u urbanim područjima (promjena voznog parka); |
| --- | --- |

40.

primjećuje da na području javne nabave postoje inovativna rješenja. Alternativnim pogonskim tehnologijama moguće je pružiti posebnu potporu kroz javna ulaganja, pogotovo u urbanim područjima (promjena voznog parka);

| 41. | ističe da postoje brojni uspješni primjeri iz regija i općina gdje su otvorene nove perspektive s kombinacijom promocije električnih vozila, upravljanja parkiralištima i infrastrukture (postaje za električno punjenje); |
| --- | --- |

41.

ističe da postoje brojni uspješni primjeri iz regija i općina gdje su otvorene nove perspektive s kombinacijom promocije električnih vozila, upravljanja parkiralištima i infrastrukture (postaje za električno punjenje);

ŽIVOTNI CIKLUS I RECIKLIRANJE

| 42. | skreće pozornost na Direktivu EU-a 2000/53/EZ od 18. rujna 2000. godine, u kojoj se određuje da će se od 2015. godine 95% težine materijala automobila morati reciklirati. Tako se korištenjem uporabljenih resursa može smanjiti potrošnja izvora i ovisnost o uvozu sirovina. Istovremeno recikliranje usmjereno na proces postaje temelj za kontinuirano stvaranje dodane vrijednosti i stvara kvalificirana radna mjesta u europskim regijama; |
| --- | --- |

42.

skreće pozornost na Direktivu EU-a 2000/53/EZ od 18. rujna 2000. godine, u kojoj se određuje da će se od 2015. godine 95% težine materijala automobila morati reciklirati. Tako se korištenjem uporabljenih resursa može smanjiti potrošnja izvora i ovisnost o uvozu sirovina. Istovremeno recikliranje usmjereno na proces postaje temelj za kontinuirano stvaranje dodane vrijednosti i stvara kvalificirana radna mjesta u europskim regijama;

| 43. | naglašava da pristup na temelju životnog ciklusa usklađen s gore navedenim ciljevima počinje s dizajnom vozila te isto tako uzima u obzir sve učinke za okoliš u procesu proizvodnje, uključuje operativnu fazu i, na kraju, recikliranje i/ili obradu za ponovnu uporabu; |
| --- | --- |

43.

naglašava da pristup na temelju životnog ciklusa usklađen s gore navedenim ciljevima počinje s dizajnom vozila te isto tako uzima u obzir sve učinke za okoliš u procesu proizvodnje, uključuje operativnu fazu i, na kraju, recikliranje i/ili obradu za ponovnu uporabu;

| 44. | ističe da ovaj sveobuhvatni pristup iznad svega stvara sjajne mogućnosti za razvoj novih održivih materijala i pomaže u ispunjavaju ciljeva smanjenja emisija CO2 sadržanih u strategiji Europa 2020; |
| --- | --- |

44.

ističe da ovaj sveobuhvatni pristup iznad svega stvara sjajne mogućnosti za razvoj novih održivih materijala i pomaže u ispunjavaju ciljeva smanjenja emisija CO2 sadržanih u strategiji Europa 2020;

| 45. | naglašava da izvoz više od 75% rabljenih vozila na kraju njihova životnog ciklusa predstavlja velik gubitak potencijalnih izvora, što znači da se za proizvodnju novih vozila moraju koristiti nove sirovine (rijetki zemni metali), koji se uvoze iz Azije; |
| --- | --- |

45.

naglašava da izvoz više od 75% rabljenih vozila na kraju njihova životnog ciklusa predstavlja velik gubitak potencijalnih izvora, što znači da se za proizvodnju novih vozila moraju koristiti nove sirovine (rijetki zemni metali), koji se uvoze iz Azije;

| 46. | naglašava važnu funkciju recikliranja u tom kontekstu, u stvaranju novih radnih mjesta i smanjivanju ovisnosti o dobavljačima sirovina; |
| --- | --- |

46.

naglašava važnu funkciju recikliranja u tom kontekstu, u stvaranju novih radnih mjesta i smanjivanju ovisnosti o dobavljačima sirovina;

| 47. | stoga poziva na ulaganje većeg napora za korištenje starih vozila kao izvora. Cilj bi trebao biti oblikovanje jasnih pravila o obvezama recikliranja te inzistiranje na razvoju održivih materijala; |
| --- | --- |

47.

stoga poziva na ulaganje većeg napora za korištenje starih vozila kao izvora. Cilj bi trebao biti oblikovanje jasnih pravila o obvezama recikliranja te inzistiranje na razvoju održivih materijala;

| 48. | traži da se pri ocjeni automobilske industrije i povezanih pitanja više pažnje posveti tržištu rabljenih automobila i analizi navika potrošača tijekom postupka donošenja odluke; |
| --- | --- |

48.

traži da se pri ocjeni automobilske industrije i povezanih pitanja više pažnje posveti tržištu rabljenih automobila i analizi navika potrošača tijekom postupka donošenja odluke;

| 49. | izražava žaljenje što je tržištu rabljenih automobila u akcijskom planu posvećen samo jedan stavak te ističe da istočne članice Europske unije karakterizira sve stariji vozni park. Uzrok tomu više je čimbenika: cijena rabljenih automobila, visoke cijene novih automobila, prosječna neto plaća i sve niži standard života. |
| --- | --- |

49.

izražava žaljenje što je tržištu rabljenih automobila u akcijskom planu posvećen samo jedan stavak te ističe da istočne članice Europske unije karakterizira sve stariji vozni park. Uzrok tomu više je čimbenika: cijena rabljenih automobila, visoke cijene novih automobila, prosječna neto plaća i sve niži standard života.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Podaci Europskog udruženja proizvođača automobila (ACEA):

1

http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/passenger_car_registrations [21. 2. 2013].

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/60

---

Mišljenje Odbora regija – Paket mjera EU-a za socijalno ulaganje

2013/C 356/11

ODBOR REGIJA

| — | cijeni strateški pristup koji je Komisija predložila putem Paketa mjera za socijalno ulaganje, prema kojem treba posvetiti više pažnje poboljšanju kapaciteta ljudi i podržavanju njihovog sudjelovanja u društvu i na tržištu rada kako bi se povećalo blagostanje pojedinca, potaklo gospodarstvo i Europskoj uniji pomoglo da iz krize izađe jača, povezanija i konkurentnija; |
| --- | --- |

—

cijeni strateški pristup koji je Komisija predložila putem Paketa mjera za socijalno ulaganje, prema kojem treba posvetiti više pažnje poboljšanju kapaciteta ljudi i podržavanju njihovog sudjelovanja u društvu i na tržištu rada kako bi se povećalo blagostanje pojedinca, potaklo gospodarstvo i Europskoj uniji pomoglo da iz krize izađe jača, povezanija i konkurentnija;

| — | izražava žaljenje zbog toga što se u Komisijinom Paketu mjera za socijalno ulaganje zanemaruje uloga lokalnih i regionalnih vlasti. Lokalne i regionalne vlasti neposredno poznaju socijalne probleme i imaju ključnu ulogu u koordiniranju i provođenju aktivnosti za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

—

izražava žaljenje zbog toga što se u Komisijinom Paketu mjera za socijalno ulaganje zanemaruje uloga lokalnih i regionalnih vlasti. Lokalne i regionalne vlasti neposredno poznaju socijalne probleme i imaju ključnu ulogu u koordiniranju i provođenju aktivnosti za njihovo rješavanje;

| — | primjećuje da mnoge lokalne i regionalne vlasti već razvijaju i provode uspješne programe pomoću kojih se suočavaju s izazovima navedenima u Paketu mjera za socijalno ulaganje i stoga smatra da među njima treba poticati razmjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

—

primjećuje da mnoge lokalne i regionalne vlasti već razvijaju i provode uspješne programe pomoću kojih se suočavaju s izazovima navedenima u Paketu mjera za socijalno ulaganje i stoga smatra da među njima treba poticati razmjenu najboljih praksi;

| — | poziva EU da, u dogovoru s državama članicama, razmotri mogućnost uspostave europskog okvira za socijalno stanovanje budući da socijalno stanovanje ima ključnu ulogu u rješavanju problema beskućništva i u strategijama usmjerenima na stanovanje i sprečavanje beskućništva koje preporuča Komisija; |
| --- | --- |

—

poziva EU da, u dogovoru s državama članicama, razmotri mogućnost uspostave europskog okvira za socijalno stanovanje budući da socijalno stanovanje ima ključnu ulogu u rješavanju problema beskućništva i u strategijama usmjerenima na stanovanje i sprečavanje beskućništva koje preporuča Komisija;

| — | ističe da bi u okviru ESF-a trebalo na bolji način rješavati stvarne potrebe građana time što bi se lokalnim i regionalnim vlastima omogućila veća fleksibilnost u određivanju ciljeva na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

—

ističe da bi u okviru ESF-a trebalo na bolji način rješavati stvarne potrebe građana time što bi se lokalnim i regionalnim vlastima omogućila veća fleksibilnost u određivanju ciljeva na lokalnoj razini;

| — | poziva Komisiju da izradi konkretan plan za provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje. On bi trebao uključivati mehanizme za praćenje, usklađivanje, međudržavnu razmjenu i međusobno učenje o prioritetnim temama, kao što su nezaposlenost mladih, obrazovanje, beskućništvo, siromaštvo djece te briga za osobe s invaliditetom i uzdržavane osobe. |
| --- | --- |

—

poziva Komisiju da izradi konkretan plan za provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje. On bi trebao uključivati mehanizme za praćenje, usklađivanje, međudržavnu razmjenu i međusobno učenje o prioritetnim temama, kao što su nezaposlenost mladih, obrazovanje, beskućništvo, siromaštvo djece te briga za osobe s invaliditetom i uzdržavane osobe.

| Izvjestitelj: | Ahmed ABOUTALEB (NL/PES), gradonačelnik Rotterdama |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Europske komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Socijalno ulaganje za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014.-2020.
  COM(2013) 83 final |

Izvjestitelj:

Ahmed ABOUTALEB (NL/PES), gradonačelnik Rotterdama

Referentni dokument

Komunikacija Europske komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Socijalno ulaganje za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014.-2020.

COM(2013) 83 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Kontekst i razlozi za izradu mišljenja

| 1. | izražava zadovoljstvo strateškim pristupom koji je Komisija predložila putem Paketa mjera za socijalno ulaganje, prema kojem više pažnje treba posvetiti poboljšanju kapaciteta ljudi i podržavanju njihovog sudjelovanja u društvu i na tržištu rada kako bi se povećalo blagostanje pojedinca, potaklo gospodarstvo i Europskoj uniji pomoglo da iz krize izađe jača, povezanija i konkurentnija; |
| --- | --- |

1.

izražava zadovoljstvo strateškim pristupom koji je Komisija predložila putem Paketa mjera za socijalno ulaganje, prema kojem više pažnje treba posvetiti poboljšanju kapaciteta ljudi i podržavanju njihovog sudjelovanja u društvu i na tržištu rada kako bi se povećalo blagostanje pojedinca, potaklo gospodarstvo i Europskoj uniji pomoglo da iz krize izađe jača, povezanija i konkurentnija;

| 2. | podsjeća na svoje mišljenje o aktivnom uključivanju (2008/C 257/01), u kojem se naglašava važnost lokalnih i regionalnih vlasti kao ključnih sudionika u politikama aktivnog uključivanja; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na svoje mišljenje o aktivnom uključivanju (2008/C 257/01), u kojem se naglašava važnost lokalnih i regionalnih vlasti kao ključnih sudionika u politikama aktivnog uključivanja;

| 3. | smatra da se održivi rast, uravnoteženi proračuni i socijalna kohezija mogu postići samo ako se više napora uloži u otvaranje novih radnih mjesta i poboljšanje socijalne zaštite i socijalne uključenosti. Europski semestar te napore mora u potpunosti odražavati time što će osigurati da se u mehanizme nadzora i usklađivanja uključe ciljevi, naročito oni povezani s pristojnim radnim mjestima i smanjenjem nejednakosti, čime će osigurati ravnotežu između gospodarskih i socijalnih ciljeva te stalnih napora za promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije kako bi se smanjio gospodarski i socijalni jaz među regijama; |
| --- | --- |

3.

smatra da se održivi rast, uravnoteženi proračuni i socijalna kohezija mogu postići samo ako se više napora uloži u otvaranje novih radnih mjesta i poboljšanje socijalne zaštite i socijalne uključenosti. Europski semestar te napore mora u potpunosti odražavati time što će osigurati da se u mehanizme nadzora i usklađivanja uključe ciljevi, naročito oni povezani s pristojnim radnim mjestima i smanjenjem nejednakosti, čime će osigurati ravnotežu između gospodarskih i socijalnih ciljeva te stalnih napora za promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije kako bi se smanjio gospodarski i socijalni jaz među regijama;

| 4. | ukazuje na činjenicu da su, apsolutno gledano, izazovi povezani sa siromaštvom i socijalnom isključenošću osobito kritični u urbanim područjima koja predstavljaju 80 % europskog stanovništva i 85 % BNP-a EU-a, dok se ruralna područja, zbog nižih prihoda i rjeđe naseljenosti s ozbiljnim socijalnim problemima suočavaju u relativnom smislu. U urbanim područjima socijalni se problemi najčešće koncentriraju u određenim susjedstvima, stvarajući tako siromašne gradske predjele neovisno o prosperitetu grada; |
| --- | --- |

4.

ukazuje na činjenicu da su, apsolutno gledano, izazovi povezani sa siromaštvom i socijalnom isključenošću osobito kritični u urbanim područjima koja predstavljaju 80 % europskog stanovništva i 85 % BNP-a EU-a, dok se ruralna područja, zbog nižih prihoda i rjeđe naseljenosti s ozbiljnim socijalnim problemima suočavaju u relativnom smislu. U urbanim područjima socijalni se problemi najčešće koncentriraju u određenim susjedstvima, stvarajući tako siromašne gradske predjele neovisno o prosperitetu grada;

Opće napomene

| 5. | naglašava da je u borbi protiv siromaštva i socijalnog isključenja od iznimne važnosti svim građanima zajamčiti jednak pristup osnovnim uslugama od općeg interesa, kao što su stanovanje, obrazovanje, zdravstvena skrb, zapošljavanje i pristup socijalnim službama, kao što je sadržano u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Jedan od preduvjeta za postizanje toga jest solidarnost među građanima iz svih slojeva društva. Raspodjela ovih osnovnih usluga zahtijeva sveobuhvatan pristup s kratkoročnom i dugoročnom perspektivom, koji bi građane postavio u središte postupaka kojim se pronalaze rješenja; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je u borbi protiv siromaštva i socijalnog isključenja od iznimne važnosti svim građanima zajamčiti jednak pristup osnovnim uslugama od općeg interesa, kao što su stanovanje, obrazovanje, zdravstvena skrb, zapošljavanje i pristup socijalnim službama, kao što je sadržano u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Jedan od preduvjeta za postizanje toga jest solidarnost među građanima iz svih slojeva društva. Raspodjela ovih osnovnih usluga zahtijeva sveobuhvatan pristup s kratkoročnom i dugoročnom perspektivom, koji bi građane postavio u središte postupaka kojim se pronalaze rješenja;

| 6. | poziva sve institucije EU-a da se jasno obvežu na sudjelovanje građana u svim fazama razvoja politika, od rasprave do provedbe. Od iznimne je važnosti u ovome trenutku da se ponovo uspostavi povjerenje u naše demokratske institucije time što ćemo u potpunosti odgovoriti na potrebe i težnje građana. Uz to, ako rješenja potražimo na razini zajednica i iskoristimo njihovu energiju, volju za promjenama i poznavanje stvarnih potreba građana na terenu, bit ćemo spremniji za nalaženje realističnih i učinkovitih rješenja za socijalne izazove. Ulaganjem u zajednice na (pod)lokalnoj razini stvaraju se stabilna susjedstva koja imaju pozitivan utjecaj na osjećaj sigurnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva sve institucije EU-a da se jasno obvežu na sudjelovanje građana u svim fazama razvoja politika, od rasprave do provedbe. Od iznimne je važnosti u ovome trenutku da se ponovo uspostavi povjerenje u naše demokratske institucije time što ćemo u potpunosti odgovoriti na potrebe i težnje građana. Uz to, ako rješenja potražimo na razini zajednica i iskoristimo njihovu energiju, volju za promjenama i poznavanje stvarnih potreba građana na terenu, bit ćemo spremniji za nalaženje realističnih i učinkovitih rješenja za socijalne izazove. Ulaganjem u zajednice na (pod)lokalnoj razini stvaraju se stabilna susjedstva koja imaju pozitivan utjecaj na osjećaj sigurnosti;

| 7. | pozdravlja činjenicu da Komisija priznaje da su zapošljavanje i socijalna politika prvenstveno odgovornost država članica te lokalnih i regionalnih vlasti, jer na taj način poštuje načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da Komisija priznaje da su zapošljavanje i socijalna politika prvenstveno odgovornost država članica te lokalnih i regionalnih vlasti, jer na taj način poštuje načelo supsidijarnosti;

| 8. | podržava stav Komisije da je u borbi protiv nezaposlenosti od ključne važnosti naglasak staviti na mjere za otvaranje radnih mjesta, smanjenje nezaposlenosti i promicanje cjeloživotnog učenja, na inicijative za jačanje konkurentnosti na tržištu rada, obrazovanja, obuke i jednakih izgleda te na druge mjere za poboljšanje vještina i otvaranje novih mogućnosti. Među ovim mjerama su i omogućavanje mobilnosti radnika i davanje mikrokredita onima koji žele pokrenuti ili proširiti poduzeća; |
| --- | --- |

8.

podržava stav Komisije da je u borbi protiv nezaposlenosti od ključne važnosti naglasak staviti na mjere za otvaranje radnih mjesta, smanjenje nezaposlenosti i promicanje cjeloživotnog učenja, na inicijative za jačanje konkurentnosti na tržištu rada, obrazovanja, obuke i jednakih izgleda te na druge mjere za poboljšanje vještina i otvaranje novih mogućnosti. Među ovim mjerama su i omogućavanje mobilnosti radnika i davanje mikrokredita onima koji žele pokrenuti ili proširiti poduzeća;

| 9. | izražava žaljenje što se u Komisijinom Paketu mjera za socijalno ulaganje zanemaruje uloga lokalnih i regionalnih vlasti. Lokalne i regionalne vlasti snažno utječu na živote većine građana Europe koji žive, rade ili studiraju na područjima za koje su one nadležne, ili im se tamo, u slučaju osoba s invaliditetom i uzdržavanih osoba, pruža skrb. Na razini lokalnih i regionalnih vlasti pruža se većina socijalnih usluga i isplaćuje većina naknada; |
| --- | --- |

9.

izražava žaljenje što se u Komisijinom Paketu mjera za socijalno ulaganje zanemaruje uloga lokalnih i regionalnih vlasti. Lokalne i regionalne vlasti snažno utječu na živote većine građana Europe koji žive, rade ili studiraju na područjima za koje su one nadležne, ili im se tamo, u slučaju osoba s invaliditetom i uzdržavanih osoba, pruža skrb. Na razini lokalnih i regionalnih vlasti pruža se većina socijalnih usluga i isplaćuje većina naknada;

| 10. | vjeruje da će veća uloga lokalnih i regionalnih vlasti u donošenju odluka doprinijeti integriranoj izradi strategija aktivnog uključivanja, na koju su pozvali Europski parlament i Komisija. Lokalne i regionalne vlasti izravno su upoznate sa socijalnim problemima i igraju ključnu ulogu u usklađivanju i provedbi mjera za njihovo rješavanje. Iskustvo u rješavanju socijalnih izazova ključno je za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. Stoga lokalne i regionalne vlasti moraju imati ključnu ulogu u Europskom semestru te pregovorima o programima nacionalnih reformi i njihovoj provedbi; |
| --- | --- |

10.

vjeruje da će veća uloga lokalnih i regionalnih vlasti u donošenju odluka doprinijeti integriranoj izradi strategija aktivnog uključivanja, na koju su pozvali Europski parlament i Komisija. Lokalne i regionalne vlasti izravno su upoznate sa socijalnim problemima i igraju ključnu ulogu u usklađivanju i provedbi mjera za njihovo rješavanje. Iskustvo u rješavanju socijalnih izazova ključno je za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. Stoga lokalne i regionalne vlasti moraju imati ključnu ulogu u Europskom semestru te pregovorima o programima nacionalnih reformi i njihovoj provedbi;

| 11. | naglašava da se rad mora isplatiti. To znači da treba zajamčiti odgovarajuću minimalnu plaću i kvalitetu radnih mjesta. Ako osoba (privremeno) nije (još) sposobna raditi, trebalo bi joj osigurati adekvatna sredstva za život i ravnopravan pristup osnovnim uslugama prevencije, osposobljavanja i aktiviranja. Stoga OR poziva Europsku komisiju da razmotri pitanje provedbe preporuke Vijeća o minimalnom dohotku iz 1992.; |
| --- | --- |

11.

naglašava da se rad mora isplatiti. To znači da treba zajamčiti odgovarajuću minimalnu plaću i kvalitetu radnih mjesta. Ako osoba (privremeno) nije (još) sposobna raditi, trebalo bi joj osigurati adekvatna sredstva za život i ravnopravan pristup osnovnim uslugama prevencije, osposobljavanja i aktiviranja. Stoga OR poziva Europsku komisiju da razmotri pitanje provedbe preporuke Vijeća o minimalnom dohotku iz 1992.;

| 12. | napominje da lokalne vlasti trebaju iskoristiti energiju svih pojedinaca, civilnog društva i poduzeća koja se okupljaju u njihovim urbanim područjima. Treba poticati inovacijski duh poduzetnika socijalne ekonomije koji mogu ponuditi nova rješenja i zadovoljiti potražnju za uslugama i infrastrukturom. Regije i gradovi trebaju težiti zajedničkom stvaranju i u tom cilju sklapati produktivna partnerstva s privatnim sektorom i skupinama civilnog društva, istovremeno promičući istinsku i temeljitu uključenost građana u sve faze društvenih inovacija (ideje, planiranje, stvaranje pilot projekata, razvoj i provedbu); |
| --- | --- |

12.

napominje da lokalne vlasti trebaju iskoristiti energiju svih pojedinaca, civilnog društva i poduzeća koja se okupljaju u njihovim urbanim područjima. Treba poticati inovacijski duh poduzetnika socijalne ekonomije koji mogu ponuditi nova rješenja i zadovoljiti potražnju za uslugama i infrastrukturom. Regije i gradovi trebaju težiti zajedničkom stvaranju i u tom cilju sklapati produktivna partnerstva s privatnim sektorom i skupinama civilnog društva, istovremeno promičući istinsku i temeljitu uključenost građana u sve faze društvenih inovacija (ideje, planiranje, stvaranje pilot projekata, razvoj i provedbu);

| 13. | smatra da je na lokalnoj i regionalnoj razini, kada je riječ o politikama socijalne uključenosti i integracije, sudjelovanje svih građana od suštinske važnosti te da se ne bi smjela raditi razlika između državljana trećih zemalja i građana EU-a. Skreće pozornost na činjenicu da priljev pridošlica uslijed mobilnosti unutar EU-a stvara izazove u smislu prilagodbe javnih usluga i usluga skrbi koje se građanima pružaju u vidu smještaja, zapošljavanja i obrazovanja. Osnovni uvjeti za integraciju građana EU-a općenito se ne razlikuju od onih za ostale pridošlice. Oni se moraju uhvatiti u koštac s novim jezikom, novim institucijama i, ponekad, s drugačijim društvenim normama; |
| --- | --- |

13.

smatra da je na lokalnoj i regionalnoj razini, kada je riječ o politikama socijalne uključenosti i integracije, sudjelovanje svih građana od suštinske važnosti te da se ne bi smjela raditi razlika između državljana trećih zemalja i građana EU-a. Skreće pozornost na činjenicu da priljev pridošlica uslijed mobilnosti unutar EU-a stvara izazove u smislu prilagodbe javnih usluga i usluga skrbi koje se građanima pružaju u vidu smještaja, zapošljavanja i obrazovanja. Osnovni uvjeti za integraciju građana EU-a općenito se ne razlikuju od onih za ostale pridošlice. Oni se moraju uhvatiti u koštac s novim jezikom, novim institucijama i, ponekad, s drugačijim društvenim normama;

| 14. | izražava žaljenje što je Komisija samo djelomično upotrijebila samoinicijativno izvješće Europskog parlamenta o socijalnom ulaganju (od 25. 7. 2012, 2012/2003 INI) u kojem se poziva na bolje upravljanje za ostvarenje ciljeva zapošljavanja i socijalnih ciljeva strategije Europa 2020. i ne predlažu dodatna sredstva. Paket mjera za socijalno ulaganje ne bi se trebao svesti samo na preporuke o politikama upućenih državama članicama i nekoliko najavljenih zakonodavnih inicijativa. Cilj europskih i nacionalnih proračuna trebao bi, osobito u ovome kriznom razdoblju, biti uključivanje programa zapošljavanja i socijalnog ulaganja; |
| --- | --- |

14.

izražava žaljenje što je Komisija samo djelomično upotrijebila samoinicijativno izvješće Europskog parlamenta o socijalnom ulaganju (od 25. 7. 2012, 2012/2003 INI) u kojem se poziva na bolje upravljanje za ostvarenje ciljeva zapošljavanja i socijalnih ciljeva strategije Europa 2020. i ne predlažu dodatna sredstva. Paket mjera za socijalno ulaganje ne bi se trebao svesti samo na preporuke o politikama upućenih državama članicama i nekoliko najavljenih zakonodavnih inicijativa. Cilj europskih i nacionalnih proračuna trebao bi, osobito u ovome kriznom razdoblju, biti uključivanje programa zapošljavanja i socijalnog ulaganja;

| 15. | primjećuje da Paket mjera za socijalno ulaganje pruža sveobuhvatne informacije o socijalnim trendovima u Europi. Korišteni podaci i informacije temelje se na nacionalnim i regionalnim trendovima i statistikama. Takav skup informacija ne prikazuje dovoljno jasno izazove na lokalnoj razini niti razlike u socijalnim potrebama i siromaštvu između gradske i regionalne ili nacionalne razine. Prikupljanje informacija o tome što funkcionira na lokalnoj razini, a što ne, od iznimne je važnosti kako bi provedene mjere bile učinkovite i uspješne u ostvarenju ciljeva socijalne politike. Odbor regija potiče europske institucije na prikupljanje podataka i informacija o socijalnim trendovima na lokalnoj i regionalnoj razini i na ocjenjivanje politika socijalnog uključivanja koje provode lokalne i regionalne vlasti, osobito u velikim gradovima; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da Paket mjera za socijalno ulaganje pruža sveobuhvatne informacije o socijalnim trendovima u Europi. Korišteni podaci i informacije temelje se na nacionalnim i regionalnim trendovima i statistikama. Takav skup informacija ne prikazuje dovoljno jasno izazove na lokalnoj razini niti razlike u socijalnim potrebama i siromaštvu između gradske i regionalne ili nacionalne razine. Prikupljanje informacija o tome što funkcionira na lokalnoj razini, a što ne, od iznimne je važnosti kako bi provedene mjere bile učinkovite i uspješne u ostvarenju ciljeva socijalne politike. Odbor regija potiče europske institucije na prikupljanje podataka i informacija o socijalnim trendovima na lokalnoj i regionalnoj razini i na ocjenjivanje politika socijalnog uključivanja koje provode lokalne i regionalne vlasti, osobito u velikim gradovima;

| 16. | upozorava na stalnu spolnu diskriminaciju kojoj su još uvijek izložene osobe koje na raznim razinama spadaju u osjetljive skupine (npr. žene i samohrani roditelji) te pozdravlja činjenicu da je Europska komisija svjesna tog izazova i želi mu posvetiti odgovarajuću pozornost; |
| --- | --- |

16.

upozorava na stalnu spolnu diskriminaciju kojoj su još uvijek izložene osobe koje na raznim razinama spadaju u osjetljive skupine (npr. žene i samohrani roditelji) te pozdravlja činjenicu da je Europska komisija svjesna tog izazova i želi mu posvetiti odgovarajuću pozornost;

| 17. | ipak, priznaje da bi ta komunikacija mogla označavati prekretnicu definirajući socijalnu politiku kao ulaganje u društvo, a ne trošak izazvan neuspjehom tržišta. Takav opis socijalne politike mogao bi u politikama dovesti do pomaka s korektivnih na preventivne mjere, čime bi se problemi kao što je socijalna isključenost počeli rješavati prije nego što se razviju, a ovisnost o drugima odložila poticanjem samostalnosti i aktivnog starenja; |
| --- | --- |

17.

ipak, priznaje da bi ta komunikacija mogla označavati prekretnicu definirajući socijalnu politiku kao ulaganje u društvo, a ne trošak izazvan neuspjehom tržišta. Takav opis socijalne politike mogao bi u politikama dovesti do pomaka s korektivnih na preventivne mjere, čime bi se problemi kao što je socijalna isključenost počeli rješavati prije nego što se razviju, a ovisnost o drugima odložila poticanjem samostalnosti i aktivnog starenja;

| 18. | pozdravlja to što je Europsko vijeće na svom zasjedanju od 27. – 28. lipnja 2013. priznalo potrebu za jačanjem socijalne dimenzije EMU-a. Europskoj uniji treba osigurati instrumente kojima će, umjesto oslanjanja na interne mehanizme devalvacije koji rješavaju samo asimetrične šokove, održati potencijal stvarne ekonomske konvergencije i socijalnog napretka svih država članica. Stoga sa zanimanjem očekuje komunikaciju Komisije o socijalnoj dimenziji EMU-a predviđenu za početak listopada 2013. godine; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja to što je Europsko vijeće na svom zasjedanju od 27. – 28. lipnja 2013. priznalo potrebu za jačanjem socijalne dimenzije EMU-a. Europskoj uniji treba osigurati instrumente kojima će, umjesto oslanjanja na interne mehanizme devalvacije koji rješavaju samo asimetrične šokove, održati potencijal stvarne ekonomske konvergencije i socijalnog napretka svih država članica. Stoga sa zanimanjem očekuje komunikaciju Komisije o socijalnoj dimenziji EMU-a predviđenu za početak listopada 2013. godine;

| 19. | smatra da bi se socijalna dimenzija EMU-a, kao što je predložio Europski parlament, (1) mogla temeljiti na Sporazumu o socijalnom ulaganju (Social Investment Pact) po uzoru na model Pakta Euro Plus (Euro Plus Pact). Time bi se postavili ciljevi socijalnog ulaganja država članica namijenjenog postizanju socijalnih i obrazovnih ciljeva strategije Europa 2020., kao i njezinih ciljeva vezanih uz zapošljavanje; sporazum o socijalnom ulaganju trebalo bi dopuniti i tablicom postignuća politike zapošljavanja i socijalne politike, koju treba uvesti u skladu s člankom 148. UFEU-a i za nju zadužiti EPSCO, kako bi se mogle utvrditi nejednakosti u zapošljavanju i socijalne nejednakosti koje bi mogle ugroziti stabilnost Ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi se socijalna dimenzija EMU-a, kao što je predložio Europski parlament, (1) mogla temeljiti na Sporazumu o socijalnom ulaganju (Social Investment Pact) po uzoru na model Pakta Euro Plus (Euro Plus Pact). Time bi se postavili ciljevi socijalnog ulaganja država članica namijenjenog postizanju socijalnih i obrazovnih ciljeva strategije Europa 2020., kao i njezinih ciljeva vezanih uz zapošljavanje; sporazum o socijalnom ulaganju trebalo bi dopuniti i tablicom postignuća politike zapošljavanja i socijalne politike, koju treba uvesti u skladu s člankom 148. UFEU-a i za nju zadužiti EPSCO, kako bi se mogle utvrditi nejednakosti u zapošljavanju i socijalne nejednakosti koje bi mogle ugroziti stabilnost Ekonomske i monetarne unije;

| 20. | potiče Europsku komisiju da podrobnije prouči izvedivost sustava osiguranja Europske unije u slučaju nezaposlenosti koji bi mogao djelovati kao automatski stabilizator na razini EMU-a; |
| --- | --- |

20.

potiče Europsku komisiju da podrobnije prouči izvedivost sustava osiguranja Europske unije u slučaju nezaposlenosti koji bi mogao djelovati kao automatski stabilizator na razini EMU-a;

| 21. | pozdravlja činjenicu da se u zaključcima Europskog vijeća (2) naglašava da bi „mogućnosti koje postojeći porezni okvir EU-a nudi za ujednačavanje potreba produktivnog javnog ulaganja s ciljevima porezne discipline” trebale biti dalje „iskorištene” u preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu te stoga od Komisije očekuje da se nadalje pozabavi pitanjem kakvoće javne potrošnje, između ostaloga tako što će procijeniti odvajanje tekuće potrošnje od investicija u izračunima proračunskog deficita, kako bi se izbjeglo sprečavanje javnih ulaganja s dugoročnim neto koristima; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja činjenicu da se u zaključcima Europskog vijeća (2) naglašava da bi „mogućnosti koje postojeći porezni okvir EU-a nudi za ujednačavanje potreba produktivnog javnog ulaganja s ciljevima porezne discipline” trebale biti dalje „iskorištene” u preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu te stoga od Komisije očekuje da se nadalje pozabavi pitanjem kakvoće javne potrošnje, između ostaloga tako što će procijeniti odvajanje tekuće potrošnje od investicija u izračunima proračunskog deficita, kako bi se izbjeglo sprečavanje javnih ulaganja s dugoročnim neto koristima;

Preporuke

| 22. | insistira na tome da obrazovanje (formalno ili neformalno) treba biti u središtu interesa Paketa mjera za socijalno ulaganje. Nejednakosti u pristupu obrazovanju, a osobito obrazovanju visoke kvalitete koje mlade ljude priprema za mogućnost zapošljavanja u uključivom informacijskom društvu i pomaže im da postanu aktivni građani u složenim demokratskim društvima, ključna su prepreka smanjenju siromaštva i povećanju gospodarskog rasta. Države članice moraju dokazati da su riješile ulagati u obrazovanje, cjeloživotno učenje i obuku za sve stavljanjem posebnog naglaska na obrazovanje u ranom djetinjstvu i pristup visokoškolskom obrazovanju, suradnju između poduzeća i škola, obuku na radnome mjestu i posebnu obuku za sektore u kojima nedostaje radne snage (npr. medicinski sektor, čistu tehnologiju, informacijsko-komunikacijske tehnologije) i na smanjenje stope napuštanja škole; |
| --- | --- |

22.

insistira na tome da obrazovanje (formalno ili neformalno) treba biti u središtu interesa Paketa mjera za socijalno ulaganje. Nejednakosti u pristupu obrazovanju, a osobito obrazovanju visoke kvalitete koje mlade ljude priprema za mogućnost zapošljavanja u uključivom informacijskom društvu i pomaže im da postanu aktivni građani u složenim demokratskim društvima, ključna su prepreka smanjenju siromaštva i povećanju gospodarskog rasta. Države članice moraju dokazati da su riješile ulagati u obrazovanje, cjeloživotno učenje i obuku za sve stavljanjem posebnog naglaska na obrazovanje u ranom djetinjstvu i pristup visokoškolskom obrazovanju, suradnju između poduzeća i škola, obuku na radnome mjestu i posebnu obuku za sektore u kojima nedostaje radne snage (npr. medicinski sektor, čistu tehnologiju, informacijsko-komunikacijske tehnologije) i na smanjenje stope napuštanja škole;

| 23. | pozdravlja to što se Komisija usredotočila na obrazovanje i osposobljavanje te vjeruje da bismo pri tome više pažnje trebali usmjeriti na strukovno obrazovanje i njegovu kvalitetu i to uvođenjem praktičnih mjera kako u fazi usmjeravanja, tako i tijekom obrazovanja i osposobljavanja. Potrebno nam je više obrtnika, inženjera i tehničara u gospodarstvu EU-a kako bismo bili konkurentni na globalnoj razini. Nažalost, sve je manje ljudi u EU-u zainteresirano za stručno osposobljavanje, iako ono nudi velike mogućnosti za borbu protiv nezaposlenosti i održivi razvoj gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja to što se Komisija usredotočila na obrazovanje i osposobljavanje te vjeruje da bismo pri tome više pažnje trebali usmjeriti na strukovno obrazovanje i njegovu kvalitetu i to uvođenjem praktičnih mjera kako u fazi usmjeravanja, tako i tijekom obrazovanja i osposobljavanja. Potrebno nam je više obrtnika, inženjera i tehničara u gospodarstvu EU-a kako bismo bili konkurentni na globalnoj razini. Nažalost, sve je manje ljudi u EU-u zainteresirano za stručno osposobljavanje, iako ono nudi velike mogućnosti za borbu protiv nezaposlenosti i održivi razvoj gospodarstva;

| 24. | insistira na tome da cjeloživotno strukovno osposobljavanje treba visoko cijeniti. Europska unija trebala bi predstaviti dovoljno dugoročnih mjera i namijeniti dovoljno financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda (ESF) za poboljšanje stručnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

24.

insistira na tome da cjeloživotno strukovno osposobljavanje treba visoko cijeniti. Europska unija trebala bi predstaviti dovoljno dugoročnih mjera i namijeniti dovoljno financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda (ESF) za poboljšanje stručnog osposobljavanja;

| 25. | naglašava da, pored jake usredotočenosti na ponudu zapošljivih osoba, treba obratiti veću pozornost aspektu potražnje na tržištu rada. Činjenica jest da su nezaposlene osobe većinom niskokvalificirane, da se za slobodna radna mjesta traži visokokvalificirana radna snaga te da, u ovo krizno vrijeme, mjere orijentirane na potražnju moramo upotpuniti instrumentima za poboljšanje ponude koji podrazumijevaju više od deregulacije tržišta rada, smanjenja cijene rada i pružanja poticaja nezaposlenima da prihvate slabo plaćena radna mjesta. Trebamo poboljšati kvalifikacije niskokvalificiranih i nezaposlenih pružajući im potrebne kapacitete za učenje; |
| --- | --- |

25.

naglašava da, pored jake usredotočenosti na ponudu zapošljivih osoba, treba obratiti veću pozornost aspektu potražnje na tržištu rada. Činjenica jest da su nezaposlene osobe većinom niskokvalificirane, da se za slobodna radna mjesta traži visokokvalificirana radna snaga te da, u ovo krizno vrijeme, mjere orijentirane na potražnju moramo upotpuniti instrumentima za poboljšanje ponude koji podrazumijevaju više od deregulacije tržišta rada, smanjenja cijene rada i pružanja poticaja nezaposlenima da prihvate slabo plaćena radna mjesta. Trebamo poboljšati kvalifikacije niskokvalificiranih i nezaposlenih pružajući im potrebne kapacitete za učenje;

| 26. | poziva Komisiju, države članice i lokalne i regionalne vlasti da potiču bolje predviđanje vještina potrebnih u budućnosti, bolje povežu vještine s potrebama tržišta rada te smanje jaz između sfere obrazovanja i sfere rada, posebice na najnižim razinama tržišta rada gdje se sudjelovanje na tržištu rada mora promicati, na fleksibilan način i bez birokracije. Na primjer, u Nizozemskoj su vlada, poduzeća i obrazovne institucije sklopile pakt o tehnologiji, čiji je cilj unaprijediti povezanost obrazovanja i tržišta rada u tehnološkom sektoru te na taj način smanjiti nestašicu tehničkog kadra. Pakt o tehnologiji dogovoren je na državnoj razini, ali se većinom sastoji od aktivnosti koje će se provoditi kroz regionalni i sektorski pristup, uz upotrebu već postojećih struktura, poput raznih lokalnih centara stručnosti („kenniswerkplaatsen”) za razvoj talenata, gradove s visokom kvalitetom života i javno zdravlje u Rotterdamu; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju, države članice i lokalne i regionalne vlasti da potiču bolje predviđanje vještina potrebnih u budućnosti, bolje povežu vještine s potrebama tržišta rada te smanje jaz između sfere obrazovanja i sfere rada, posebice na najnižim razinama tržišta rada gdje se sudjelovanje na tržištu rada mora promicati, na fleksibilan način i bez birokracije. Na primjer, u Nizozemskoj su vlada, poduzeća i obrazovne institucije sklopile pakt o tehnologiji, čiji je cilj unaprijediti povezanost obrazovanja i tržišta rada u tehnološkom sektoru te na taj način smanjiti nestašicu tehničkog kadra. Pakt o tehnologiji dogovoren je na državnoj razini, ali se većinom sastoji od aktivnosti koje će se provoditi kroz regionalni i sektorski pristup, uz upotrebu već postojećih struktura, poput raznih lokalnih centara stručnosti („kenniswerkplaatsen”) za razvoj talenata, gradove s visokom kvalitetom života i javno zdravlje u Rotterdamu;

| 27. | naglašava da je važno iskoristiti sav radni potencijal. Mogu se uvesti potporne mjere za one koji se nalaze na marginama tržišta rada, a za te bi mjere bila odgovorna nacionalna i/ili podnacionalna tijela); |
| --- | --- |

27.

naglašava da je važno iskoristiti sav radni potencijal. Mogu se uvesti potporne mjere za one koji se nalaze na marginama tržišta rada, a za te bi mjere bila odgovorna nacionalna i/ili podnacionalna tijela);

| 28. | preporučuje da se (socijalno) sudjelovanje doda trima postojećim stupovima pristupa kojeg je Komisija osmislila kako bi se povećalo aktivno uključivanje osoba koje su najudaljenije od tržišta rada: odgovarajući prihodi, aktivno uključivanje i kvalitetne usluge. Socijalno sudjelovanje i uključivanje moraju biti ključni za postizanje naših socijalnih ciljeva, a to su razvoj socijalnih država i održavanje njihove stabilnosti. Građane treba osnažiti kako bi u potpunosti ostvarili svoj potencijal, koristili i razvijali svoje vještine u najvećoj mjeri, u cilju gospodarske autonomnosti; |
| --- | --- |

28.

preporučuje da se (socijalno) sudjelovanje doda trima postojećim stupovima pristupa kojeg je Komisija osmislila kako bi se povećalo aktivno uključivanje osoba koje su najudaljenije od tržišta rada: odgovarajući prihodi, aktivno uključivanje i kvalitetne usluge. Socijalno sudjelovanje i uključivanje moraju biti ključni za postizanje naših socijalnih ciljeva, a to su razvoj socijalnih država i održavanje njihove stabilnosti. Građane treba osnažiti kako bi u potpunosti ostvarili svoj potencijal, koristili i razvijali svoje vještine u najvećoj mjeri, u cilju gospodarske autonomnosti;

| 29. | traži dodatna objašnjenja o uvjetovanosti pristupa socijalnoj skrbi. Uvjetovanost se može smatrati prihvatljivom ako postoje socijalni transferi koji pojedince podržavaju i potiču ih da ponovno stupe na tržište rada, započnu obrazovanje ili obuku; |
| --- | --- |

29.

traži dodatna objašnjenja o uvjetovanosti pristupa socijalnoj skrbi. Uvjetovanost se može smatrati prihvatljivom ako postoje socijalni transferi koji pojedince podržavaju i potiču ih da ponovno stupe na tržište rada, započnu obrazovanje ili obuku;

| 30. | s obzirom na procjene prema kojima oko 56 milijuna ljudi u EU-u starijih od 15 godina nema bankovni račun, OR pozdravlja prijedlog Komisije da svaka osoba u Europskoj uniji dobije pravo na osnovni bankovni račun; |
| --- | --- |

30.

s obzirom na procjene prema kojima oko 56 milijuna ljudi u EU-u starijih od 15 godina nema bankovni račun, OR pozdravlja prijedlog Komisije da svaka osoba u Europskoj uniji dobije pravo na osnovni bankovni račun;

| 31. | pozdravlja namjeru Komisije da razmotri upotrebu novih financijskih instrumenata, a posebice socijalnog povrata ulaganja i socijalnih obveznica, kako bi povećala utjecaj javnog socijalnog ulaganja te je poziva da predoči podrobnije prijedloge o tom pitanju i osigura da pravila EU-a za nabavu omoguće socijalni povrat ulaganja. U tom kontekstu podržava predloženo otvaranje štednog računa EU-a koji bi EU-u mogao osigurati dodatno financiranje koje će doprinijeti tome da se na lokalnoj i regionalnoj razini ispune ciljevi o zaposlenosti i rastu iz strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja namjeru Komisije da razmotri upotrebu novih financijskih instrumenata, a posebice socijalnog povrata ulaganja i socijalnih obveznica, kako bi povećala utjecaj javnog socijalnog ulaganja te je poziva da predoči podrobnije prijedloge o tom pitanju i osigura da pravila EU-a za nabavu omoguće socijalni povrat ulaganja. U tom kontekstu podržava predloženo otvaranje štednog računa EU-a koji bi EU-u mogao osigurati dodatno financiranje koje će doprinijeti tome da se na lokalnoj i regionalnoj razini ispune ciljevi o zaposlenosti i rastu iz strategije Europa 2020.;

| 32. | naglašava da bi države članice, regije i lokalne zajednice trebale iskoristiti raznolikost svojih građana. Preduvjet za inovacije je kultura uključivosti zbog koje je sigurno biti jedinstven i povezivati se s drugima kroz tu raznolikost; |
| --- | --- |

32.

naglašava da bi države članice, regije i lokalne zajednice trebale iskoristiti raznolikost svojih građana. Preduvjet za inovacije je kultura uključivosti zbog koje je sigurno biti jedinstven i povezivati se s drugima kroz tu raznolikost;

| 33. | primjećuje da mnoge lokalne i regionalne vlasti već razvijaju i provode uspješne programe pomoću kojih se suočavaju s izazovima navedenima u Paketu mjera za socijalno ulaganje. Neki od primjera su jedinstveni informacijski punktovi (odjeli za mlade), regionalni centri za mlade i obitelj, strategije za stambeno zbrinjavanje i sprječavanje beskućništva, strategije socijalnog povrata ulaganja, obveznice s društvenim učinkom, centri za razvoj nadarenosti, četvrti primjerene za djecu i puno sudjelovanje. Stoga treba poticati razmjenu najboljih praksi između lokalnih i regionalnih vlasti. Međusobno partnerstvo i suradnja lokalnim vlastima omogućuju da koriste više resursa i iskustava, a istovremeno promiču šire sudjelovanje u razvoju s partnerima iz raznih sektora. U potpunosti trebamo uzeti u obzir takva iskustva pri izgradnji baze znanja koju predlaže Paket mjera za socijalno ulaganje i pri poticanju takvih razmjena u okviru Programa za socijalne promjene i inovacije (PSCI); |
| --- | --- |

33.

primjećuje da mnoge lokalne i regionalne vlasti već razvijaju i provode uspješne programe pomoću kojih se suočavaju s izazovima navedenima u Paketu mjera za socijalno ulaganje. Neki od primjera su jedinstveni informacijski punktovi (odjeli za mlade), regionalni centri za mlade i obitelj, strategije za stambeno zbrinjavanje i sprječavanje beskućništva, strategije socijalnog povrata ulaganja, obveznice s društvenim učinkom, centri za razvoj nadarenosti, četvrti primjerene za djecu i puno sudjelovanje. Stoga treba poticati razmjenu najboljih praksi između lokalnih i regionalnih vlasti. Međusobno partnerstvo i suradnja lokalnim vlastima omogućuju da koriste više resursa i iskustava, a istovremeno promiču šire sudjelovanje u razvoju s partnerima iz raznih sektora. U potpunosti trebamo uzeti u obzir takva iskustva pri izgradnji baze znanja koju predlaže Paket mjera za socijalno ulaganje i pri poticanju takvih razmjena u okviru Programa za socijalne promjene i inovacije (PSCI);

| 34. | ističe da su integracijski programi financirani iz Europskog fonda za integracije (INTI) i ESF-a. Međutim, izvor financiranja je prečesto ograničavao opseg pružanja usluga. Treba naglasiti da, s obzirom na sve veću mobilnost unutar EU-a, u sljedećem proračunu treba osigurati sredstva za potporu mobilnih građana EU-a tako se objedine prioriteti dvaju fondova i stvori program financiranja svih građana bez obzira na državljanstvo. Ta nova financijska sredstva iz proračuna mogla bi se upotrijebiti za uključivanje građana EU-a u jezične programe i programe usmjeravanja, a sve to u bliskoj suradnji s drugim dionicima, kao što su nevladine organizacije i, posebice, privatni sektor. Komisija mora iskoristiti svoj utjecaj kako bi neke od lokalnih i regionalnih vlasti u zemljama iz kojih pristižu emigranti navela da koriste ESF i Europski fond za regionalni razvoj (ERDF) za puno veća ulaganja u socijalni i ekonomski razvoj svojeg stanovništva; |
| --- | --- |

34.

ističe da su integracijski programi financirani iz Europskog fonda za integracije (INTI) i ESF-a. Međutim, izvor financiranja je prečesto ograničavao opseg pružanja usluga. Treba naglasiti da, s obzirom na sve veću mobilnost unutar EU-a, u sljedećem proračunu treba osigurati sredstva za potporu mobilnih građana EU-a tako se objedine prioriteti dvaju fondova i stvori program financiranja svih građana bez obzira na državljanstvo. Ta nova financijska sredstva iz proračuna mogla bi se upotrijebiti za uključivanje građana EU-a u jezične programe i programe usmjeravanja, a sve to u bliskoj suradnji s drugim dionicima, kao što su nevladine organizacije i, posebice, privatni sektor. Komisija mora iskoristiti svoj utjecaj kako bi neke od lokalnih i regionalnih vlasti u zemljama iz kojih pristižu emigranti navela da koriste ESF i Europski fond za regionalni razvoj (ERDF) za puno veća ulaganja u socijalni i ekonomski razvoj svojeg stanovništva;

| 35. | primjećuje da, iako su migracije unutar i između država članica jedan od načina na koji se pojedinci nose s gospodarskom krizom, sveobuhvatnije i dugoročno socijalno ulaganje u regije i općine, koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih regija i zajednica, može riješiti krizu na održiviji način time što će smanjiti pritisak na pojedince da, u potrazi za poslom, napuste svoje domove, obitelji i zajednice. Nadalje, nedovoljne jezične vještine mogu umanjiti mogućnosti pojedinaca da u potrazi za poslom, obrazovanjem itd. emigriraju u drugu državu članicu. Možda će biti potrebno pojačati napore za boljim podučavanjem jezika kako bi se potakla kratkoročna migracija dok se ne pronađu dugoročna rješenja. Na taj će se način dodatno potaknuti i socijalna uključenost; |
| --- | --- |

35.

primjećuje da, iako su migracije unutar i između država članica jedan od načina na koji se pojedinci nose s gospodarskom krizom, sveobuhvatnije i dugoročno socijalno ulaganje u regije i općine, koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih regija i zajednica, može riješiti krizu na održiviji način time što će smanjiti pritisak na pojedince da, u potrazi za poslom, napuste svoje domove, obitelji i zajednice. Nadalje, nedovoljne jezične vještine mogu umanjiti mogućnosti pojedinaca da u potrazi za poslom, obrazovanjem itd. emigriraju u drugu državu članicu. Možda će biti potrebno pojačati napore za boljim podučavanjem jezika kako bi se potakla kratkoročna migracija dok se ne pronađu dugoročna rješenja. Na taj će se način dodatno potaknuti i socijalna uključenost;

| 36. | podržava stav Komisije o lokalnim učincima demografskih promjena i starenja stanovništva, što stvara novo opterećenje za socijalnu infrastrukturu i dostupnost javnih prostora. Zbog porasta siromaštva u starijoj dobi pojavljuje se potreba za održivim sustavima socijalne zaštite i socijalnih usluga koji moraju biti priuštivi i svima dostupni. Korektivni model mora se zamijeniti preventivnim koji ljudima omogućava dulja razdoblja funkcionalne neovisnosti i uključenosti u odnose. Posebna se pažnja mora obratiti na promicanje aktivnog i zdravog starenja među Europljanima dok se s institucionalnog pristupa prelazi na pristup temeljen na zajednici; |
| --- | --- |

36.

podržava stav Komisije o lokalnim učincima demografskih promjena i starenja stanovništva, što stvara novo opterećenje za socijalnu infrastrukturu i dostupnost javnih prostora. Zbog porasta siromaštva u starijoj dobi pojavljuje se potreba za održivim sustavima socijalne zaštite i socijalnih usluga koji moraju biti priuštivi i svima dostupni. Korektivni model mora se zamijeniti preventivnim koji ljudima omogućava dulja razdoblja funkcionalne neovisnosti i uključenosti u odnose. Posebna se pažnja mora obratiti na promicanje aktivnog i zdravog starenja među Europljanima dok se s institucionalnog pristupa prelazi na pristup temeljen na zajednici;

| 37. | izražava žaljenje što se radni dokument službi Komisije o dugoročnoj skrbi u društvima koja stare ne bavi pitanjem siromaštva, društvene isključenosti i pristojnih prihoda za starije ljude što bi moglo dovesti do veće potrebe za dugoročnom skrbi. Odbor regija također smatra da nije provedena dovoljno podrobna analiza načina na koji strukturni fondovi mogu potaći investicije u dugoročnu skrb; |
| --- | --- |

37.

izražava žaljenje što se radni dokument službi Komisije o dugoročnoj skrbi u društvima koja stare ne bavi pitanjem siromaštva, društvene isključenosti i pristojnih prihoda za starije ljude što bi moglo dovesti do veće potrebe za dugoročnom skrbi. Odbor regija također smatra da nije provedena dovoljno podrobna analiza načina na koji strukturni fondovi mogu potaći investicije u dugoročnu skrb;

| 38. | smatra da bi Paket mjera za socijalno ulaganje trebao biti popraćen većim priznanjem uloge socijalne ekonomije jer znamo da na razini EU-a postoji 2 milijuna poduzeća socijalne ekonomije (odnosno 10 % svih europskih poduzeća) te da ona zapošljavaju više od 11 milijuna plaćenih radnika (što je 6 % radno aktivnog stanovništva EU-a). Stoga ponovno poziva na izradu statuta Europskog uzajamnog društva, što je u ožujku 2013. podržao i Europski parlament; |
| --- | --- |

38.

smatra da bi Paket mjera za socijalno ulaganje trebao biti popraćen većim priznanjem uloge socijalne ekonomije jer znamo da na razini EU-a postoji 2 milijuna poduzeća socijalne ekonomije (odnosno 10 % svih europskih poduzeća) te da ona zapošljavaju više od 11 milijuna plaćenih radnika (što je 6 % radno aktivnog stanovništva EU-a). Stoga ponovno poziva na izradu statuta Europskog uzajamnog društva, što je u ožujku 2013. podržao i Europski parlament;

| 39. | naglašava važnost međusobne profesionalne suradnje zdravstvenog sektora i sektora socijalne skrbi te formalnih i neformalnih mreža u zajednici. Potrebno je sakupiti znanje o raznim vrstama susjedske pomoći te komplementarnoj ulozi volontera, profesionalaca i susjeda koji pružaju potporu. Profesionalci bi se trebali snažnije poistovjetiti s lokalnim susjedstvom u kojem, suradnjom i pomaganjem, mogu ojačati podršku susjeda i rad volontera te u njima posredovati. Ovaj novi pristup upravljanju, koji se pokazao uspješnim u nekim europskim gradovima, treba poduprijeti instrumentima na europskoj razini kako bi se najbolje prakse proširile diljem Europe. Jedan od prikladnih pristupa bila bi provedba sustava koji objedinjavaju informacije o građanima (socijalna povijest i povijest bolesti) i pristup tim informacijama u smislu dostupnih resursa i usluga (katalozi i mape usluga i resursa, dostupnih inovacijskih tehnologija poput naprednih sustava skrbi na daljinu, nadzora na daljinu, itd.); |
| --- | --- |

39.

naglašava važnost međusobne profesionalne suradnje zdravstvenog sektora i sektora socijalne skrbi te formalnih i neformalnih mreža u zajednici. Potrebno je sakupiti znanje o raznim vrstama susjedske pomoći te komplementarnoj ulozi volontera, profesionalaca i susjeda koji pružaju potporu. Profesionalci bi se trebali snažnije poistovjetiti s lokalnim susjedstvom u kojem, suradnjom i pomaganjem, mogu ojačati podršku susjeda i rad volontera te u njima posredovati. Ovaj novi pristup upravljanju, koji se pokazao uspješnim u nekim europskim gradovima, treba poduprijeti instrumentima na europskoj razini kako bi se najbolje prakse proširile diljem Europe. Jedan od prikladnih pristupa bila bi provedba sustava koji objedinjavaju informacije o građanima (socijalna povijest i povijest bolesti) i pristup tim informacijama u smislu dostupnih resursa i usluga (katalozi i mape usluga i resursa, dostupnih inovacijskih tehnologija poput naprednih sustava skrbi na daljinu, nadzora na daljinu, itd.);

| 40. | poziva EU da, u dogovoru s državama članicama, razmotri mogućnost uspostave europskog okvira za socijalno stanovanje kao što je OR preporučio u svom mišljenju iz listopada 2013., a Europski parlament u svojoj rezoluciji od 11. lipnja 2013. Iako EU nije izričito nadležan za socijalno stanovanje, mnoge politike EU-a (politika o konkurenciji, unutarnjem tržištu, strukturnim fondovima, energetskoj učinkovitosti, ekološkim normama ...) izravno utječu na socijalno stanovanje. Stoga je potreban okvir za usklađivanje kako bi se osiguralo poštivanje temeljnih prava i dosljednost između politika EU-a koje utječu na stanovanje. U ovom kontekstu, OR podsjeća da, prema Ugovoru o EU-u, javna tijela imaju odriješene ruke u organizaciji socijalnog stanovanja i određivanju kućanstava koja zadovoljavaju uvjete. Odbor također vjeruje da je socijalno stanovanje ključno za koheziju i da se ne smije dodjeljivati isključivo osobama u nepovoljnom položaju kako bi se promicala socijalna pomiješanost; |
| --- | --- |

40.

poziva EU da, u dogovoru s državama članicama, razmotri mogućnost uspostave europskog okvira za socijalno stanovanje kao što je OR preporučio u svom mišljenju iz listopada 2013., a Europski parlament u svojoj rezoluciji od 11. lipnja 2013. Iako EU nije izričito nadležan za socijalno stanovanje, mnoge politike EU-a (politika o konkurenciji, unutarnjem tržištu, strukturnim fondovima, energetskoj učinkovitosti, ekološkim normama ...) izravno utječu na socijalno stanovanje. Stoga je potreban okvir za usklađivanje kako bi se osiguralo poštivanje temeljnih prava i dosljednost između politika EU-a koje utječu na stanovanje. U ovom kontekstu, OR podsjeća da, prema Ugovoru o EU-u, javna tijela imaju odriješene ruke u organizaciji socijalnog stanovanja i određivanju kućanstava koja zadovoljavaju uvjete. Odbor također vjeruje da je socijalno stanovanje ključno za koheziju i da se ne smije dodjeljivati isključivo osobama u nepovoljnom položaju kako bi se promicala socijalna pomiješanost;

| 41. | podsjeća države članice i Komisiju da ulaganje u socijalno stanovanje pomaže u rješavanju hitnih socijalnih potreba što je osnova strateškog socijalnog ulaganja. Također, na održiv način pomaže kod otvaranja radnih mjesta na lokalnoj razini koja se ne mogu lako premjestiti u druge zemlje, stabiliziranju gospodarstva time što sprječava stvaranje efekta balona na tržištu nekretnina te borbe protiv klimatskih promjena i energetskog siromaštva. Nadalje, OR ističe da socijalno stanovanje ima ključnu ulogu u rješavanju beskućništva i u donošenju strategija za stambeno zbrinjavanje i sprečavanje beskućništva na koje poziva Komisija; |
| --- | --- |

41.

podsjeća države članice i Komisiju da ulaganje u socijalno stanovanje pomaže u rješavanju hitnih socijalnih potreba što je osnova strateškog socijalnog ulaganja. Također, na održiv način pomaže kod otvaranja radnih mjesta na lokalnoj razini koja se ne mogu lako premjestiti u druge zemlje, stabiliziranju gospodarstva time što sprječava stvaranje efekta balona na tržištu nekretnina te borbe protiv klimatskih promjena i energetskog siromaštva. Nadalje, OR ističe da socijalno stanovanje ima ključnu ulogu u rješavanju beskućništva i u donošenju strategija za stambeno zbrinjavanje i sprečavanje beskućništva na koje poziva Komisija;

| 42. | pozdravlja uključivanje beskućništva u prioritetne teme Paketa mjera za socijalno ulaganje i poziva države članice da „se kroz sveobuhvatne strategije temeljene na prevenciji, stanovanju te reviziji uredbi i postupaka deložacije uhvate ukoštac s beskućništvom, uzimajući u obzir ključne nalaze iz smjernica za borbu s beskućništvom koje se nalaze u ovom Paketu“. OR u ovom kontekstu poziva Komisiju da izradi konkretan okvir EU-a za potporu dionicima, posebice relevantnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima kako bi postigli napredak u rješavanju beskućništva, uzimajući u obzir samoinicijativno mišljenje Odbora regija o ovoj temi; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja uključivanje beskućništva u prioritetne teme Paketa mjera za socijalno ulaganje i poziva države članice da „se kroz sveobuhvatne strategije temeljene na prevenciji, stanovanju te reviziji uredbi i postupaka deložacije uhvate ukoštac s beskućništvom, uzimajući u obzir ključne nalaze iz smjernica za borbu s beskućništvom koje se nalaze u ovom Paketu“. OR u ovom kontekstu poziva Komisiju da izradi konkretan okvir EU-a za potporu dionicima, posebice relevantnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima kako bi postigli napredak u rješavanju beskućništva, uzimajući u obzir samoinicijativno mišljenje Odbora regija o ovoj temi;

| 43. | naglašava da, želimo li postići socijalne ciljeve, moramo promijeniti pristup kako bismo poboljšali kvalitetu rezultata za korisnike te bili djelotvorni i učinkoviti. Socijalne inovacije potrebne su u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti te bi ih trebalo uključiti u uredbe o strukturnim fondovima, ali one također trebaju imati istaknutu ulogu u Obzoru 2020. te uživati učinkovitu podršku Europskog programa za socijalne promjene i inovacije. Stoga bi vodeće inicijative strategije Europa 2020., naročito Europska platforma protiv siromaštva i isključenosti, trebale osigurati referentni okvir kako bi se ti ciljevi mogli bolje postići; |
| --- | --- |

43.

naglašava da, želimo li postići socijalne ciljeve, moramo promijeniti pristup kako bismo poboljšali kvalitetu rezultata za korisnike te bili djelotvorni i učinkoviti. Socijalne inovacije potrebne su u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti te bi ih trebalo uključiti u uredbe o strukturnim fondovima, ali one također trebaju imati istaknutu ulogu u Obzoru 2020. te uživati učinkovitu podršku Europskog programa za socijalne promjene i inovacije. Stoga bi vodeće inicijative strategije Europa 2020., naročito Europska platforma protiv siromaštva i isključenosti, trebale osigurati referentni okvir kako bi se ti ciljevi mogli bolje postići;

| 44. | ukazuje na činjenicu da se suvremena društva na znanost i tehnologije oslanjaju ne samo za gospodarski rast, već i za socijalno blagostanje i napredak. Međutim, interakcija znanosti i istraživanja s jedne strane te društva i građana s druge često nije dovoljna, a ponekad i ne postoji. Stoga se u budućnosti pri financiranju europskog istraživanja pažnja ne smije posvećivati samo tehničkim, već i društvenim i humanističkim znanostima kako bi se razvila relevantna praktična znanja i istraživanja o problemima i kvaliteti života u urbanim četvrtima i slabije naseljenim područjima te proširila među onima koji su nadležni za politike urbanističkog i prostornog planiranja. Za prikupljanje sustavnog znanja o učinkovitosti političkih mjera, o tome kako one „funkcioniraju“, za koje socijalne skupine i u kojim okolnostima, posebno se preporučuju najnoviji modeli evaluacijskih istraživanja; pozdravlja inicijative koje Komisija poduzima da podrži socijalne inovacije i korake poduzete za razmjenu informacija o iskustvima vezanim uz inovacije; |
| --- | --- |

44.

ukazuje na činjenicu da se suvremena društva na znanost i tehnologije oslanjaju ne samo za gospodarski rast, već i za socijalno blagostanje i napredak. Međutim, interakcija znanosti i istraživanja s jedne strane te društva i građana s druge često nije dovoljna, a ponekad i ne postoji. Stoga se u budućnosti pri financiranju europskog istraživanja pažnja ne smije posvećivati samo tehničkim, već i društvenim i humanističkim znanostima kako bi se razvila relevantna praktična znanja i istraživanja o problemima i kvaliteti života u urbanim četvrtima i slabije naseljenim područjima te proširila među onima koji su nadležni za politike urbanističkog i prostornog planiranja. Za prikupljanje sustavnog znanja o učinkovitosti političkih mjera, o tome kako one „funkcioniraju“, za koje socijalne skupine i u kojim okolnostima, posebno se preporučuju najnoviji modeli evaluacijskih istraživanja; pozdravlja inicijative koje Komisija poduzima da podrži socijalne inovacije i korake poduzete za razmjenu informacija o iskustvima vezanim uz inovacije;

| 45. | ukazuje na činjenicu da regionalna politika EU-a promiče održivi urbanistički razvoj od 1989. godine. Regionalna politika kroz strukturne fondove ulaže u projekte koji promiču dobro upravljanje na lokalnoj razini, osiguravaju održivo urbano okruženje, potiču socijalno uključivanje i ravnopravnost, obnavljaju urbana područja i daju zamah gospodarskom rastu i otvaranju radnih mjesta. Budući da su lokalne i regionalne vlasti blizu svojim građanima i imaju iskustva s utvrđivanjem lokalnih potreba i želja, treba naglasiti da sadašnja struktura financiranja mora biti prilagodljivija lokalnim potrebama, čime će se gradovima i urbanim područjima omogućiti da preuzmu veću odgovornost i vodeću ulogu u koordiniranju integriranih pristupa na razini gradova ili metropolitanskih područja. Potrebno je poboljšati koordinaciju između ESF-a i ERDF-a kako bi se podržala teritorijalna kohezija i cjeloviti pristupi prilagođeni određenim područjima; |
| --- | --- |

45.

ukazuje na činjenicu da regionalna politika EU-a promiče održivi urbanistički razvoj od 1989. godine. Regionalna politika kroz strukturne fondove ulaže u projekte koji promiču dobro upravljanje na lokalnoj razini, osiguravaju održivo urbano okruženje, potiču socijalno uključivanje i ravnopravnost, obnavljaju urbana područja i daju zamah gospodarskom rastu i otvaranju radnih mjesta. Budući da su lokalne i regionalne vlasti blizu svojim građanima i imaju iskustva s utvrđivanjem lokalnih potreba i želja, treba naglasiti da sadašnja struktura financiranja mora biti prilagodljivija lokalnim potrebama, čime će se gradovima i urbanim područjima omogućiti da preuzmu veću odgovornost i vodeću ulogu u koordiniranju integriranih pristupa na razini gradova ili metropolitanskih područja. Potrebno je poboljšati koordinaciju između ESF-a i ERDF-a kako bi se podržala teritorijalna kohezija i cjeloviti pristupi prilagođeni određenim područjima;

| 46. | pozdravlja prijedlog da se najmanje 20 % sredstava ESF-a u svakoj državi članici naznači za promicanje socijalne uključenosti i borbu protiv siromaštva. Odbor bi za to želio dobiti dodatna jamstva kako bi se osiguralo da se financiranjem pravilno upravlja i da se ono usmjerava onima kojima je najpotrebnije. To može značiti da se sredstva u svakoj državi članici naznačuju na regionalnoj razini, a ne središnjoj, i to na temelju niza čimbenika pomoću kojih se određuje veća potreba za podrškom (pokazatelji siromaštva, BDP po glavi stanovnika, zaposlenost, razina obrazovanja, imigracija, itd.); |
| --- | --- |

46.

pozdravlja prijedlog da se najmanje 20 % sredstava ESF-a u svakoj državi članici naznači za promicanje socijalne uključenosti i borbu protiv siromaštva. Odbor bi za to želio dobiti dodatna jamstva kako bi se osiguralo da se financiranjem pravilno upravlja i da se ono usmjerava onima kojima je najpotrebnije. To može značiti da se sredstva u svakoj državi članici naznačuju na regionalnoj razini, a ne središnjoj, i to na temelju niza čimbenika pomoću kojih se određuje veća potreba za podrškom (pokazatelji siromaštva, BDP po glavi stanovnika, zaposlenost, razina obrazovanja, imigracija, itd.);

| 47. | poziva da se smjesta provede Inicijativa za zapošljavanje mladih (Youth Employment Initiative) i da se u programe jamstva uključe mladi ljudi do 30. godine života. Prihvaća Komisijinu preporuku Jamstvo za mlade (Youth Guarantee), čiji je cilj rano spriječiti situacije u kojima pojedinci nemaju pristupa obrazovanju, zaposlenju ili obuci. Naglašava ključnu ulogu koju lokalne i regionalne vlasti imaju u njezinoj provedbi. Izražava jaku zabrinutost zbog nedovoljnog financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih tijekom cijelog sljedećeg programskog razdoblja (6 milijardi eura) i poziva da se u prvih nekoliko godina višegodišnjeg financijskog okvira hitno unaprijed dodijeli znatan dio sredstava nove proračunske linije namijenjene Inicijativi. Stopa nezaposlenosti mladih od 25 % ne smije biti jedini kriterij podobnosti za NUTS II, već se u obzir trebaju uzeti znatna odstupanja od prosječne stope nezaposlenosti mladih na regionalnoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

47.

poziva da se smjesta provede Inicijativa za zapošljavanje mladih (Youth Employment Initiative) i da se u programe jamstva uključe mladi ljudi do 30. godine života. Prihvaća Komisijinu preporuku Jamstvo za mlade (Youth Guarantee), čiji je cilj rano spriječiti situacije u kojima pojedinci nemaju pristupa obrazovanju, zaposlenju ili obuci. Naglašava ključnu ulogu koju lokalne i regionalne vlasti imaju u njezinoj provedbi. Izražava jaku zabrinutost zbog nedovoljnog financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih tijekom cijelog sljedećeg programskog razdoblja (6 milijardi eura) i poziva da se u prvih nekoliko godina višegodišnjeg financijskog okvira hitno unaprijed dodijeli znatan dio sredstava nove proračunske linije namijenjene Inicijativi. Stopa nezaposlenosti mladih od 25 % ne smije biti jedini kriterij podobnosti za NUTS II, već se u obzir trebaju uzeti znatna odstupanja od prosječne stope nezaposlenosti mladih na regionalnoj i nacionalnoj razini;

| 48. | ističe da bi ESF stoga trebao na bolji način rješavati stvarne potrebe građana time što bi lokalnim i regionalnim vlastima omogućio veću fleksibilnost pri određivanju ciljeva na lokalnoj razini. U određivanje prioriteta ESF-a i upravljanje njegovim sredstvima treba uključiti lokalne i regionalne vlasti. Što se tiče zakonodavstva, uredba o budućnosti ESF-a treba detaljno definirati veću ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u strateškom upravljanju ESF-om. Odbor također traži da se za upravljačka tijela ESF-a uvede obveza prema kojoj moraju dokazati da su uključili lokalne i regionalne vlasti u određivanje prioriteta operativnih programa i naknadno strateško upravljanje ESF-om; |
| --- | --- |

48.

ističe da bi ESF stoga trebao na bolji način rješavati stvarne potrebe građana time što bi lokalnim i regionalnim vlastima omogućio veću fleksibilnost pri određivanju ciljeva na lokalnoj razini. U određivanje prioriteta ESF-a i upravljanje njegovim sredstvima treba uključiti lokalne i regionalne vlasti. Što se tiče zakonodavstva, uredba o budućnosti ESF-a treba detaljno definirati veću ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u strateškom upravljanju ESF-om. Odbor također traži da se za upravljačka tijela ESF-a uvede obveza prema kojoj moraju dokazati da su uključili lokalne i regionalne vlasti u određivanje prioriteta operativnih programa i naknadno strateško upravljanje ESF-om;

| 49. | Točnije, pozivajući se na svoja prethodna mišljenja o Europskom planu za gradove (Urban Agenda) i samitu u Kopenhagenu održanom 2012. godine, OR smatra da postoji nekoliko mogućnosti za poboljšanje konkretne uključenosti gradova: operativni programi jasno usmjereni na urbana područja, sudjelovanje gradova kao posredničkih tijela i u odborima, upravnim povjerenstvima i savjetodavnim skupinama ESF-a, partnersko sudjelovanje upravljačkih tijela ESF-a i gradova u osmišljavanju i ostvarenju programa. Neki veliki gradovi mogli bi imati vlastite operativne programe; |
| --- | --- |

49.

Točnije, pozivajući se na svoja prethodna mišljenja o Europskom planu za gradove (Urban Agenda) i samitu u Kopenhagenu održanom 2012. godine, OR smatra da postoji nekoliko mogućnosti za poboljšanje konkretne uključenosti gradova: operativni programi jasno usmjereni na urbana područja, sudjelovanje gradova kao posredničkih tijela i u odborima, upravnim povjerenstvima i savjetodavnim skupinama ESF-a, partnersko sudjelovanje upravljačkih tijela ESF-a i gradova u osmišljavanju i ostvarenju programa. Neki veliki gradovi mogli bi imati vlastite operativne programe;

| 50. | poziva ESF da promiče inovativne modele usluga te da novi pravni okvir olakša i financira razvoj usluga na razini lokalnih zajednica kao potporu mjerama tržišta rada; |
| --- | --- |

50.

poziva ESF da promiče inovativne modele usluga te da novi pravni okvir olakša i financira razvoj usluga na razini lokalnih zajednica kao potporu mjerama tržišta rada;

| 51. | zamjećuje da je proračun za Zajedničku poljoprivrednu politiku EU-a (ZPP) pet puta veći od proračuna ESF-a. Naravno da je ovo povezano s činjenicom da je ZPP isključivo zajednička politika EU-a, dok financiranje socijalne politike u velikoj mjeri ovisi o nacionalnim i regionalnim proračunima. Međutim, javnost bi ovu neravnotežu mogla protumačiti kao nedovoljno pridavanje važnosti socijalnoj politici EU-a. Stoga OR insistira na tome da ponovno usmjeravanje na socijalne politike EU-a mora biti popraćeno povećanjem ESF-ovih resursa; |
| --- | --- |

51.

zamjećuje da je proračun za Zajedničku poljoprivrednu politiku EU-a (ZPP) pet puta veći od proračuna ESF-a. Naravno da je ovo povezano s činjenicom da je ZPP isključivo zajednička politika EU-a, dok financiranje socijalne politike u velikoj mjeri ovisi o nacionalnim i regionalnim proračunima. Međutim, javnost bi ovu neravnotežu mogla protumačiti kao nedovoljno pridavanje važnosti socijalnoj politici EU-a. Stoga OR insistira na tome da ponovno usmjeravanje na socijalne politike EU-a mora biti popraćeno povećanjem ESF-ovih resursa;

| 52. | pozdravlja Komisijin pristup integriranog teritorijalnog ulaganja u sklopu novog programskog razdoblja ESF-a za usklađivanje socijalnog, ekonomskog i fizičkog razvoja. S obzirom na veliku važnost gradova za socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju iznos europske podrške mora biti puno veći od predloženog minimuma od 5 %; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja Komisijin pristup integriranog teritorijalnog ulaganja u sklopu novog programskog razdoblja ESF-a za usklađivanje socijalnog, ekonomskog i fizičkog razvoja. S obzirom na veliku važnost gradova za socijalnu, ekonomsku i teritorijalnu koheziju iznos europske podrške mora biti puno veći od predloženog minimuma od 5 %;

| 53. | zamjećuje da stroge uredbe EU-a o javnoj nabavi i državnoj pomoći treba bolje uskladiti sa socijalnim politikama, čime će se omogućiti učinkovitiji razvoj i provedba socijalnih politika; Da bi to usklađivanje poprimilo konkretan oblik, OR poziva Europsku komisiju da, na temelju članka 14. UFEU-a, iznese prijedlog za poboljšanje kvalitete i dostupnosti socijalnih usluga od javnog interesa; |
| --- | --- |

53.

zamjećuje da stroge uredbe EU-a o javnoj nabavi i državnoj pomoći treba bolje uskladiti sa socijalnim politikama, čime će se omogućiti učinkovitiji razvoj i provedba socijalnih politika; Da bi to usklađivanje poprimilo konkretan oblik, OR poziva Europsku komisiju da, na temelju članka 14. UFEU-a, iznese prijedlog za poboljšanje kvalitete i dostupnosti socijalnih usluga od javnog interesa;

| 54. | preporučuje da se dokument provodi u bliskoj sinergiji s ostalim radnim dokumentima službi iz Komunikacije kako bi se osiguralo dosljedno i učinkovitije provođenje. Odbor potiče Komisiju da zauzme cjelovit pristup i da u ovom procesu izravno radi s lokalnim i regionalnim vlastima; |
| --- | --- |

54.

preporučuje da se dokument provodi u bliskoj sinergiji s ostalim radnim dokumentima službi iz Komunikacije kako bi se osiguralo dosljedno i učinkovitije provođenje. Odbor potiče Komisiju da zauzme cjelovit pristup i da u ovom procesu izravno radi s lokalnim i regionalnim vlastima;

| 55. | poziva Komisiju da donese konkretan plan za provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje. On bi trebao sadržavati mehanizme za praćenje, usklađivanje, međudržavnu razmjenu i međusobno učenje o prioritetnim temama kao što su nezaposlenost mladih, obrazovanje, beskućništvo, siromaštvo djece te briga za osobe s invaliditetom i uzdržavane osobe. U okviru Europskog semestra treba se savjetovati s lokalnim i regionalnim vlastima oko sastavljanja godišnjih analiza rasta i one trebaju imati veću ulogu u procesu praćenja. Budući da se socijalno ulaganje najčešće tiče pitanja koja su od suštinske važnosti za lokalne i regionalne vlasti, države članice treba potaknuti da se s njima više savjetuju, da ih više obavještavaju i više uključuju u proces odlučivanja. |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju da donese konkretan plan za provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje. On bi trebao sadržavati mehanizme za praćenje, usklađivanje, međudržavnu razmjenu i međusobno učenje o prioritetnim temama kao što su nezaposlenost mladih, obrazovanje, beskućništvo, siromaštvo djece te briga za osobe s invaliditetom i uzdržavane osobe. U okviru Europskog semestra treba se savjetovati s lokalnim i regionalnim vlastima oko sastavljanja godišnjih analiza rasta i one trebaju imati veću ulogu u procesu praćenja. Budući da se socijalno ulaganje najčešće tiče pitanja koja su od suštinske važnosti za lokalne i regionalne vlasti, države članice treba potaknuti da se s njima više savjetuju, da ih više obavještavaju i više uključuju u proces odlučivanja.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Rezolucija od 20. studenog 2012. na temu „Sporazum o socijalnom ulaganju kao odgovor na krizu”.

1

(2)  Zaključci Europskog vijeća, 13. i 14. prosinca 2012., I. Gospodarska politika, točka 2.

2

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/68

---

Mišljenje Odbora regija – Akcijski plan za poduzetništvo 2020.

2013/C 356/12

ODBOR REGIJA

| — | priznaje važnost Akcijskog plana i naglašava važnost koordiniranog djelovanja vlasti na nadnacionalnoj, nacionalnoj te, nadasve, lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se ciljevi Akcijskog plana uspješno proveli; |
| --- | --- |

—

priznaje važnost Akcijskog plana i naglašava važnost koordiniranog djelovanja vlasti na nadnacionalnoj, nacionalnoj te, nadasve, lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se ciljevi Akcijskog plana uspješno proveli;

| — | naglašava da je bitno uključiti lokalne i regionalne vlasti i dionike u provedbu Akcijskog plana budući da su lokalne i regionalne vlasti razina upravljanja koja je najbliža malim i srednjim poduzećima i onima koji podupiru poduzeća, a većina malih i srednjih poduzeća uključena je i djeluje na regionalnim i lokalnim tržištima; |
| --- | --- |

—

naglašava da je bitno uključiti lokalne i regionalne vlasti i dionike u provedbu Akcijskog plana budući da su lokalne i regionalne vlasti razina upravljanja koja je najbliža malim i srednjim poduzećima i onima koji podupiru poduzeća, a većina malih i srednjih poduzeća uključena je i djeluje na regionalnim i lokalnim tržištima;

| — | naglašava da nagrada za Europsku poduzetničku regiju (EER) koju Odbor regija dodjeljuje od 2010. godine može služiti kao europsko mjerilo razvoja i provedbe politika koje pogoduju poduzetništvu, podrške osmišljene za mala i srednja poduzeća i unaprijed promišljenih strategija; |
| --- | --- |

—

naglašava da nagrada za Europsku poduzetničku regiju (EER) koju Odbor regija dodjeljuje od 2010. godine može služiti kao europsko mjerilo razvoja i provedbe politika koje pogoduju poduzetništvu, podrške osmišljene za mala i srednja poduzeća i unaprijed promišljenih strategija;

| — | naglašava da samozapošljavanju i razvoju poduzeća treba dati veću ulogu i da ih treba shvatiti kao realne i dobrodošle alternative; naglašava da je važno dalje promicati poduzetništvo socijalne ekonomije kao vrijednu alternativu tradicionalnim načinima poslovanja kako profitnim, tako i neprofitnim; |
| --- | --- |

—

naglašava da samozapošljavanju i razvoju poduzeća treba dati veću ulogu i da ih treba shvatiti kao realne i dobrodošle alternative; naglašava da je važno dalje promicati poduzetništvo socijalne ekonomije kao vrijednu alternativu tradicionalnim načinima poslovanja kako profitnim, tako i neprofitnim;

| — | ističe da bi Europa poduzetništvo mladim ljudima trebala predstaviti kao održivu i obećavajuću karijeru čime bi se ponovno pobudio poduzetnički duh; naglašava da je zadatak lokalnih i regionalnih vlasti da podržavaju obrazovanje i u njega uključe poduzetničku dimenziju. |
| --- | --- |

—

ističe da bi Europa poduzetništvo mladim ljudima trebala predstaviti kao održivu i obećavajuću karijeru čime bi se ponovno pobudio poduzetnički duh; naglašava da je zadatak lokalnih i regionalnih vlasti da podržavaju obrazovanje i u njega uključe poduzetničku dimenziju.

| Izvjestitelj: | Paweł ADAMOWICZ (PL/EPP), predsjednik grada Gdanjska |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o AKCIJSKOM PLANU ZA PODUZETNIŠTVO 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi
  COM (2012) 795 final |

Izvjestitelj:

Paweł ADAMOWICZ (PL/EPP), predsjednik grada Gdanjska

Referentni dokument

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o AKCIJSKOM PLANU ZA PODUZETNIŠTVO 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi

COM (2012) 795 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije o Akcijskom planu za poduzetništvo 2020. čiji je cilj potaknuti kulturu poduzetništva u Europi, omogućiti lakši pristup financiranju, pružiti visokokvalitetne usluge poslovne podrške, razviti uzore i uključiti određene skupine; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja komunikaciju Komisije o Akcijskom planu za poduzetništvo 2020. čiji je cilj potaknuti kulturu poduzetništva u Europi, omogućiti lakši pristup financiranju, pružiti visokokvalitetne usluge poslovne podrške, razviti uzore i uključiti određene skupine;

| 2. | ponovno izražava svoju punu podršku mjerama usmjerenim na jačanje poduzetništva i uklanjanje prepreka za razvoj malog i srednjeg poduzetništva čime se ono priznaje kao ključan čimbenik u jačanju konkurentnosti Europske unije; |
| --- | --- |

2.

ponovno izražava svoju punu podršku mjerama usmjerenim na jačanje poduzetništva i uklanjanje prepreka za razvoj malog i srednjeg poduzetništva čime se ono priznaje kao ključan čimbenik u jačanju konkurentnosti Europske unije;

| 3. | naglašava da bi sve vlasti na svim razinama trebale težiti ka racionalizaciji svojih postupaka ovlašćivanja i praćenja kao i drugih administrativnih mjera. Trebale bi raditi na pojednostavljivanju razmjene informacija te standardizaciji terminologije i organizacijskih shema, što omogućava automatsko prikupljanje informacija iz drugih sustava i baza podataka; |
| --- | --- |

3.

naglašava da bi sve vlasti na svim razinama trebale težiti ka racionalizaciji svojih postupaka ovlašćivanja i praćenja kao i drugih administrativnih mjera. Trebale bi raditi na pojednostavljivanju razmjene informacija te standardizaciji terminologije i organizacijskih shema, što omogućava automatsko prikupljanje informacija iz drugih sustava i baza podataka;

| 4. | ističe važnost brze provedbe već donesenih odluka. Dodatne teoretske rasprave ni na koji način ne bi doprinijele razvoju poduzetničke klime; |
| --- | --- |

4.

ističe važnost brze provedbe već donesenih odluka. Dodatne teoretske rasprave ni na koji način ne bi doprinijele razvoju poduzetničke klime;

| 5. | naglašava da je nedavna gospodarska kriza naročito teško pogodila europske male i srednje poduzetnike, posebice one u rubnim regijama u kojima je došlo do znatnog porasta broja stečajeva; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je nedavna gospodarska kriza naročito teško pogodila europske male i srednje poduzetnike, posebice one u rubnim regijama u kojima je došlo do znatnog porasta broja stečajeva;

| 6. | priznaje da su pogodna poduzetnička klima i postizanje jedinstvenog tržišta iznimno bitni za gospodarski oporavak i rast Europe i veći stupanj socijalne kohezije; |
| --- | --- |

6.

priznaje da su pogodna poduzetnička klima i postizanje jedinstvenog tržišta iznimno bitni za gospodarski oporavak i rast Europe i veći stupanj socijalne kohezije;

| 7. | naglašava da je lokalno i regionalno poslovno okruženje ključan čimbenik uspjeha: treba razvijati inovacijske kapacitete i njegovati svjetonazor povoljan za inovacije koji se temelji na učinkovitoj upotrebi znanja iz različitih izvora, motivacijskom dijalogu, suradnji te zajedničkoj kreativnosti; |
| --- | --- |

7.

naglašava da je lokalno i regionalno poslovno okruženje ključan čimbenik uspjeha: treba razvijati inovacijske kapacitete i njegovati svjetonazor povoljan za inovacije koji se temelji na učinkovitoj upotrebi znanja iz različitih izvora, motivacijskom dijalogu, suradnji te zajedničkoj kreativnosti;

| 8. | Akcijski plan smatra nužnim korakom koji potiče stvaranje povoljne okoline za poduzetnike na jedinstvenom tržištu čime doprinosi gospodarskom oporavku diljem EU-a; |
| --- | --- |

8.

Akcijski plan smatra nužnim korakom koji potiče stvaranje povoljne okoline za poduzetnike na jedinstvenom tržištu čime doprinosi gospodarskom oporavku diljem EU-a;

| 9. | podupire izbor prioriteta u Akcijskom planu predstavljenih u tri stupa (razvoj obrazovanja i obuke poduzetnika, stvaranje pogodne poslovne klime i uzora te suradnja s određenim skupinama) i pozdravlja očekivane rezultate ovog Akcijskog plana; |
| --- | --- |

9.

podupire izbor prioriteta u Akcijskom planu predstavljenih u tri stupa (razvoj obrazovanja i obuke poduzetnika, stvaranje pogodne poslovne klime i uzora te suradnja s određenim skupinama) i pozdravlja očekivane rezultate ovog Akcijskog plana;

| 10. | naglašava da samozapošljavanju i razvoju poduzeća treba dati veću ulogu i da ih treba shvatiti kao realne i dobrodošle alternative. Oni predstavljaju sastavni dio povećanja europske konkurentnosti te stoga trebaju integriranu podršku na više razina; to podrazumijeva da sve razine vlasti poduzmu mjere da drastično smanje količinu birokratskih formalnosti za samozaposlene, poboljšaju njihovu socijalnu zaštitu i mirovinska prava te smanje porezno opterećenje; |
| --- | --- |

10.

naglašava da samozapošljavanju i razvoju poduzeća treba dati veću ulogu i da ih treba shvatiti kao realne i dobrodošle alternative. Oni predstavljaju sastavni dio povećanja europske konkurentnosti te stoga trebaju integriranu podršku na više razina; to podrazumijeva da sve razine vlasti poduzmu mjere da drastično smanje količinu birokratskih formalnosti za samozaposlene, poboljšaju njihovu socijalnu zaštitu i mirovinska prava te smanje porezno opterećenje;

| 11. | uviđa da su u poduzetništvu žene, koje predstavljaju samo 30 % poduzetnika, postigle lošije rezultate, a uviđa i značajan učinak spolno utemeljene obuke i podrške za povećanje broja poduzetnica te poziva na stvaranje poslovnih centara namijenjenih ženama; |
| --- | --- |

11.

uviđa da su u poduzetništvu žene, koje predstavljaju samo 30 % poduzetnika, postigle lošije rezultate, a uviđa i značajan učinak spolno utemeljene obuke i podrške za povećanje broja poduzetnica te poziva na stvaranje poslovnih centara namijenjenih ženama;

| 12. | ponovno od Komisije zahtijeva, kao što je to učinio u svojim nedavnim mišljenjima o industrijskoj politici (1) i državnoj pomoći regijama (2), da se uhvati u koštac s problemom „učinka praga” koji je povezan s definicijom kategorija poduzeća te da ponovo preispita definiciju MSP-a. Konkretno govoreći, Komisija bi trebala proširiti svoje analitičke moći i mjere podrške za poduzeća time što će, kao što je pristala uraditi za industriju poljoprivrednih proizvoda, razmotriti mogućnost stvaranja nove kategorije poduzeća srednje veličine koja se nalaze negdje između malih i srednjih poduzeća i velikih poduzeća, zapošljavaju između 250 i 750 radnika i imaju godišnji promet manji od 200 milijuna eura. Slično tome, Odbor regija poziva na diskusiju u kojoj bi se u obzir uzela srednje velika poduzeća (SVP) koja zapošljavaju između 250 i 5 000 radnika, koja su nastala rastom MSP-a i koja će uvelike doprinijeti budućem bogatstvu Europe. Te nove kategorije mogle bi primiti odgovarajuće stope pomoći, više od onih koje primaju velika poduzeća, a niže od onih koje primaju MSP-ovi; |
| --- | --- |

12.

ponovno od Komisije zahtijeva, kao što je to učinio u svojim nedavnim mišljenjima o industrijskoj politici (1) i državnoj pomoći regijama (2), da se uhvati u koštac s problemom „učinka praga” koji je povezan s definicijom kategorija poduzeća te da ponovo preispita definiciju MSP-a. Konkretno govoreći, Komisija bi trebala proširiti svoje analitičke moći i mjere podrške za poduzeća time što će, kao što je pristala uraditi za industriju poljoprivrednih proizvoda, razmotriti mogućnost stvaranja nove kategorije poduzeća srednje veličine koja se nalaze negdje između malih i srednjih poduzeća i velikih poduzeća, zapošljavaju između 250 i 750 radnika i imaju godišnji promet manji od 200 milijuna eura. Slično tome, Odbor regija poziva na diskusiju u kojoj bi se u obzir uzela srednje velika poduzeća (SVP) koja zapošljavaju između 250 i 5 000 radnika, koja su nastala rastom MSP-a i koja će uvelike doprinijeti budućem bogatstvu Europe. Te nove kategorije mogle bi primiti odgovarajuće stope pomoći, više od onih koje primaju velika poduzeća, a niže od onih koje primaju MSP-ovi;

| 13. | naglašava da obrtništvo, kao dio sektora malog i srednjeg poduzetništva, igra važnu ulogu u rastu europskoga gospodarstva kao temelj industrijskog razvoja te da njegove specifične potrebe treba više uzimati u obzir. To se pogotovo odnosi na razvoj i poboljšanje centara za strukovno obrazovanje; |
| --- | --- |

13.

naglašava da obrtništvo, kao dio sektora malog i srednjeg poduzetništva, igra važnu ulogu u rastu europskoga gospodarstva kao temelj industrijskog razvoja te da njegove specifične potrebe treba više uzimati u obzir. To se pogotovo odnosi na razvoj i poboljšanje centara za strukovno obrazovanje;

| 14. | također ukazuje na specifičnu ulogu poduzeća koja se razvijaju u socijalnoj i solidarnoj ekonomiji. Ta poduzeća doprinose gospodarskim aktivnostima, pomažu jačati društvene veze u područjima koja su u nepovoljnom položaju i ispunjavaju zadatke od općeg interesa što opravdava njihov drugačiji tretman, naročito kad se radi o određivanju stopa državne potpore. |
| --- | --- |

14.

također ukazuje na specifičnu ulogu poduzeća koja se razvijaju u socijalnoj i solidarnoj ekonomiji. Ta poduzeća doprinose gospodarskim aktivnostima, pomažu jačati društvene veze u područjima koja su u nepovoljnom položaju i ispunjavaju zadatke od općeg interesa što opravdava njihov drugačiji tretman, naročito kad se radi o određivanju stopa državne potpore.

| 15. | ističe da daljnja deindustrijalizacija može djelovati na nezaposlenost i blagostanje u Europi. Stoga bi EU trebao provesti strukturne reforme kako bi povećao međunarodnu konkurentnost, posebice u smislu industrijskih kapaciteta. |
| --- | --- |

15.

ističe da daljnja deindustrijalizacija može djelovati na nezaposlenost i blagostanje u Europi. Stoga bi EU trebao provesti strukturne reforme kako bi povećao međunarodnu konkurentnost, posebice u smislu industrijskih kapaciteta.

| 16. | slaže se da uloga koju poduzetnici imaju u društvu zaslužuje veće priznanje i da je treba znatno osnažiti; |
| --- | --- |

16.

slaže se da uloga koju poduzetnici imaju u društvu zaslužuje veće priznanje i da je treba znatno osnažiti;

| 17. | pozdravlja otvoreni i uključivi pristup Akcijskog plana koji je usmjeren na široku skupinu dionika i želi uključiti velik broj različitih malih i srednjih poduzeća, novih poduzetnika i potencijalnih novih poduzetnika. |
| --- | --- |

17.

pozdravlja otvoreni i uključivi pristup Akcijskog plana koji je usmjeren na široku skupinu dionika i želi uključiti velik broj različitih malih i srednjih poduzeća, novih poduzetnika i potencijalnih novih poduzetnika.

| 18. | predan je promicanju Europe otvorenije za poduzetništvo te punoj provedbi Akcijskog plana za poduzetništvo 2020. i Zakona o malim poduzećima za Europu na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

predan je promicanju Europe otvorenije za poduzetništvo te punoj provedbi Akcijskog plana za poduzetništvo 2020. i Zakona o malim poduzećima za Europu na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 19. | razočaran je time što u Akcijskom planu lokalnim i regionalnim vlastima nije odano priznanje koje zaslužuju usprkos činjenici da igraju važnu ulogu u ostvarivanju svih ciljeva postavljenih u sklopu tri glavna stupa Akcijskog plana; |
| --- | --- |

19.

razočaran je time što u Akcijskom planu lokalnim i regionalnim vlastima nije odano priznanje koje zaslužuju usprkos činjenici da igraju važnu ulogu u ostvarivanju svih ciljeva postavljenih u sklopu tri glavna stupa Akcijskog plana;

| 20. | ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u ključnim područjima Akcijskog plana za poduzetništvo 2020. kao što su obrazovanje i obuka, osiguranje transparentnih administrativnih praksi, stvaranje klime koja podržava poduzetnike i promicanje poduzetništva; |
| --- | --- |

20.

ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u ključnim područjima Akcijskog plana za poduzetništvo 2020. kao što su obrazovanje i obuka, osiguranje transparentnih administrativnih praksi, stvaranje klime koja podržava poduzetnike i promicanje poduzetništva;

| 21. | naglašava da su lokalne i regionalne vlasti u svim državama članicama već poduzele mnoge važne mjere i inicijative u područjima obuhvaćenim Akcijskim planom; |
| --- | --- |

21.

naglašava da su lokalne i regionalne vlasti u svim državama članicama već poduzele mnoge važne mjere i inicijative u područjima obuhvaćenim Akcijskim planom;

| 22. | razočaran je što se dovoljno u obzir ne uzima uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi Akcijskog plana, dok se regionalna dimenzija spominje samo kao dio horizontalne mreže kojom se podupiru poduzeća; |
| --- | --- |

22.

razočaran je što se dovoljno u obzir ne uzima uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi Akcijskog plana, dok se regionalna dimenzija spominje samo kao dio horizontalne mreže kojom se podupiru poduzeća;

| 23. | naglašava da je bitno uključiti lokalne i regionalne vlasti i dionike u provedbu Akcijskog plana budući da su lokalne i regionalne vlasti razina upravljanja koja je najbliža malim i srednjim poduzećima i onima koji podupiru poduzeća, a većina malih i srednjih poduzeća uključena je i djeluje na regionalnim i lokalnim tržištima; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je bitno uključiti lokalne i regionalne vlasti i dionike u provedbu Akcijskog plana budući da su lokalne i regionalne vlasti razina upravljanja koja je najbliža malim i srednjim poduzećima i onima koji podupiru poduzeća, a većina malih i srednjih poduzeća uključena je i djeluje na regionalnim i lokalnim tržištima;

| 24. | naglašava središnju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti koje daju organizacijski i politički poticaj što stvara sinergije za suradnju između regionalnih činitelja poput obrtničkih komora, strukovnih organizacija, tehnoloških centara, tehnoloških parkova, poduzetničkih inkubatora, sveučilišta, klasterskih inicijativa ili drugih partnera koji malim i srednjim poduzećima, novim poduzetnicima, propulzivnim novim poduzećima i ostalima na prikladan način pomažu s njihovim projektima; |
| --- | --- |

24.

naglašava središnju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti koje daju organizacijski i politički poticaj što stvara sinergije za suradnju između regionalnih činitelja poput obrtničkih komora, strukovnih organizacija, tehnoloških centara, tehnoloških parkova, poduzetničkih inkubatora, sveučilišta, klasterskih inicijativa ili drugih partnera koji malim i srednjim poduzećima, novim poduzetnicima, propulzivnim novim poduzećima i ostalima na prikladan način pomažu s njihovim projektima;

| 25. | naglašava da su lokalne i regionalne vlasti odgovorne za oblikovanje regionalnih strategija za poduzetništvo koje će tijekom sljedeće financijske perspektive EU-a dobiti do sada najjaču podršku, i to kroz strukturne fondove; |
| --- | --- |

25.

naglašava da su lokalne i regionalne vlasti odgovorne za oblikovanje regionalnih strategija za poduzetništvo koje će tijekom sljedeće financijske perspektive EU-a dobiti do sada najjaču podršku, i to kroz strukturne fondove;

| 26. | naglašava da državna tijela trebaju više sudjelovati i davati veću podršku u pružanju javnih dobara i usluga, informacija, stručnog znanja te financijskih sredstava za inovativna mala i srednja poduzeća te nova poduzeća, što uključuje razvoj upravljanja i osposobljavanja, naročito na području financijskog planiranja, strategije i marketinga za napredne poduzetnike; |
| --- | --- |

26.

naglašava da državna tijela trebaju više sudjelovati i davati veću podršku u pružanju javnih dobara i usluga, informacija, stručnog znanja te financijskih sredstava za inovativna mala i srednja poduzeća te nova poduzeća, što uključuje razvoj upravljanja i osposobljavanja, naročito na području financijskog planiranja, strategije i marketinga za napredne poduzetnike;

| 27. | smatra da mnoge banke moraju poboljšati svoj pristup procjenjivanju poduzetničkog rizika i financiranju novih poduzeća i MSP-a, kao i svoje postupke vezane uz to; to mora biti prioritet u slučajevima gdje nastavljaju primati podršku državnih tijela; |
| --- | --- |

27.

smatra da mnoge banke moraju poboljšati svoj pristup procjenjivanju poduzetničkog rizika i financiranju novih poduzeća i MSP-a, kao i svoje postupke vezane uz to; to mora biti prioritet u slučajevima gdje nastavljaju primati podršku državnih tijela;

| 28. | naglašava da nagrada za Europsku poduzetničku regiju (EER) koju Odbor regija dodjeljuje od 2010. godine može služiti kao europsko mjerilo razvoja i provedbe politika koje pogoduju poduzetništvu, podrške osmišljene za mala i srednja poduzeća i unaprijed promišljenih strategija. EER može poduprijeti i razvoj lokalnih i regionalnih poduzetničkih partnerstava u okviru Akta o malom poduzetništvu te pomoći u provedbi ciljeva iz Akcijskog plana i programa COSME; |
| --- | --- |

28.

naglašava da nagrada za Europsku poduzetničku regiju (EER) koju Odbor regija dodjeljuje od 2010. godine može služiti kao europsko mjerilo razvoja i provedbe politika koje pogoduju poduzetništvu, podrške osmišljene za mala i srednja poduzeća i unaprijed promišljenih strategija. EER može poduprijeti i razvoj lokalnih i regionalnih poduzetničkih partnerstava u okviru Akta o malom poduzetništvu te pomoći u provedbi ciljeva iz Akcijskog plana i programa COSME;

| 29. | priznajući važnu ulogu malih i srednjih poduzeća kao glavnog pokretača otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta u Europi (između 2002. i 2010. MSP-ovi su otvorili 85 % novih radnih mjesta u EU), ističe izazove s kojima se lokalne i regionalne vlasti suočavaju pri pomaganju malim i srednjim poduzećima, prilagođavanju potpore mnogim raznim vrstama malih i srednjih poduzeća, posebice mikropoduzećima, i poduzimanju prvorazrednih mjera podrške; |
| --- | --- |

29.

priznajući važnu ulogu malih i srednjih poduzeća kao glavnog pokretača otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta u Europi (između 2002. i 2010. MSP-ovi su otvorili 85 % novih radnih mjesta u EU), ističe izazove s kojima se lokalne i regionalne vlasti suočavaju pri pomaganju malim i srednjim poduzećima, prilagođavanju potpore mnogim raznim vrstama malih i srednjih poduzeća, posebice mikropoduzećima, i poduzimanju prvorazrednih mjera podrške;

| 30. | priznaje da, iako lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u uklanjanju prepreka za poduzetništvo, EU u tom procesu igra veliku ulogu olakšavajući funkcioniranje jedinstvenog tržišta i poboljšavajući poslovnu klimu; |
| --- | --- |

30.

priznaje da, iako lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u uklanjanju prepreka za poduzetništvo, EU u tom procesu igra veliku ulogu olakšavajući funkcioniranje jedinstvenog tržišta i poboljšavajući poslovnu klimu;

| 31. | priznajući važnost Akcijskog plana, naglašava važnost koordiniranog djelovanja vlasti na nadnacionalnoj, nacionalnoj te, nadasve, lokalnoj i regionalnoj razini za uspješno provođenje ciljeva Akcijskog plana; |
| --- | --- |

31.

priznajući važnost Akcijskog plana, naglašava važnost koordiniranog djelovanja vlasti na nadnacionalnoj, nacionalnoj te, nadasve, lokalnoj i regionalnoj razini za uspješno provođenje ciljeva Akcijskog plana;

| 32. | uzimajući u obzir horizontalnu i međusektorsku prirodu projekata za poticanje poduzetništva, naglašava potrebu za boljom suradnjom između raznih glavnih uprava Europske komisije; |
| --- | --- |

32.

uzimajući u obzir horizontalnu i međusektorsku prirodu projekata za poticanje poduzetništva, naglašava potrebu za boljom suradnjom između raznih glavnih uprava Europske komisije;

| 33. | uzimajući u obzir gore navedeno, poziva Europsku komisiju da osigura potpunu komplementarnost između raznih programa EU-a za financiranje poduzeća, posebice COSME-a, strukturnih fondova i programa Obzor 2020. kako bi se maksimalno iskoristila sinergija te izbjegla neučinkovita preklapanja; |
| --- | --- |

33.

uzimajući u obzir gore navedeno, poziva Europsku komisiju da osigura potpunu komplementarnost između raznih programa EU-a za financiranje poduzeća, posebice COSME-a, strukturnih fondova i programa Obzor 2020. kako bi se maksimalno iskoristila sinergija te izbjegla neučinkovita preklapanja;

| 34. | naglašava da bi se potencijalno dupliciranje napora moglo pokazati nedjelotvornim i neučinkovitim te stoga poziva na racionalizaciju i usklađivanje mjera raznih politika koje se provode na različitim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

34.

naglašava da bi se potencijalno dupliciranje napora moglo pokazati nedjelotvornim i neučinkovitim te stoga poziva na racionalizaciju i usklađivanje mjera raznih politika koje se provode na različitim razinama upravljanja;

| 35. | uzimajući u obzir važnost problema, zahtijeva detaljnije informacije o konkretnim financijskim sredstvima namijenjenima za provedbu različitih predloženih mjera; |
| --- | --- |

35.

uzimajući u obzir važnost problema, zahtijeva detaljnije informacije o konkretnim financijskim sredstvima namijenjenima za provedbu različitih predloženih mjera;

| 36. | razočaran je što komunikacija ne uzima u obzir specifičnost raznih poduzetničkih kultura i ekosustava koji postoje u europskim regijama, s osobito izraženim razlikama između „starih” i „novih” država članica, metropolskih i nemetropolskih područja te središnjih i rubnih regija; |
| --- | --- |

36.

razočaran je što komunikacija ne uzima u obzir specifičnost raznih poduzetničkih kultura i ekosustava koji postoje u europskim regijama, s osobito izraženim razlikama između „starih” i „novih” država članica, metropolskih i nemetropolskih područja te središnjih i rubnih regija;

| 37. | poziva lokalne i regionalne vlasti da se više bave promicanjem poslovne dinamike i kroz inovativna poduzeća u svojim regijama potiču održivi rast; |
| --- | --- |

37.

poziva lokalne i regionalne vlasti da se više bave promicanjem poslovne dinamike i kroz inovativna poduzeća u svojim regijama potiču održivi rast;

| 38. | naglašava mjere za provedbu poduzetničkog otkrivanja koje se smatra jednim od kamena temeljaca upotrebe strukturnih fondova i pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

38.

naglašava mjere za provedbu poduzetničkog otkrivanja koje se smatra jednim od kamena temeljaca upotrebe strukturnih fondova i pametne specijalizacije;

| 39. | poziva lokalne i regionalne vlasti da svoje operativne programe razviju tako da predvide prilagođene mjere kako bi se promicali ciljevi Akcijskog plana i osiguralo da se u partnerstvima u okviru strukturnih fondova poštuju raznolikost i jednakost spolova. |
| --- | --- |

39.

poziva lokalne i regionalne vlasti da svoje operativne programe razviju tako da predvide prilagođene mjere kako bi se promicali ciljevi Akcijskog plana i osiguralo da se u partnerstvima u okviru strukturnih fondova poštuju raznolikost i jednakost spolova.

| 40. | naglašava da je nagrada za Europsku poduzetničku regiju (EER) koju dodjeljuje Odbor regija dobar primjer koji pokazuje da regije mogu izraditi unaprijed promišljene strategije koje su posebno usmjerene na poduzetništvo i podršku osmišljenu za mala i srednja poduzeća kako bi lakše prebrodile zajedničke i regionalne izazove s kojima se suočavaju; |
| --- | --- |

40.

naglašava da je nagrada za Europsku poduzetničku regiju (EER) koju dodjeljuje Odbor regija dobar primjer koji pokazuje da regije mogu izraditi unaprijed promišljene strategije koje su posebno usmjerene na poduzetništvo i podršku osmišljenu za mala i srednja poduzeća kako bi lakše prebrodile zajedničke i regionalne izazove s kojima se suočavaju;

| 41. | ističe da su sve regije koje su dobile nagradu EER (2011. – 2013.) pokrenule zanimljive nove mjere, ili proširile već postojeće, kako bi definirale svoj proces izrade regionalnih gospodarskih politika; |
| --- | --- |

41.

ističe da su sve regije koje su dobile nagradu EER (2011. – 2013.) pokrenule zanimljive nove mjere, ili proširile već postojeće, kako bi definirale svoj proces izrade regionalnih gospodarskih politika;

| 42. | poziva da se razvije „mreža EER-a” i pri tome koristi vodeći program Europske komisije COSME (2014. – 2020.) kao jedan od odgovarajućih kanala; |
| --- | --- |

42.

poziva da se razvije „mreža EER-a” i pri tome koristi vodeći program Europske komisije COSME (2014. – 2020.) kao jedan od odgovarajućih kanala;

| 43. | poziva na provedbu ciljeva iz COSME-a (Program za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća) čija je svrha malim i srednjim poduzećima olakšati pristup financiranju, stvoriti klimu koja pogoduje otvaranju poduzeća i rastu, poticati poduzetničku kulturu u Europi, povećati održivu konkurentnost poduzeća u EU-u, pomoći malim poduzećima da posluju izvan svojih matičnih zemalja i poboljšati njihov pristup tržištu; |
| --- | --- |

43.

poziva na provedbu ciljeva iz COSME-a (Program za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća) čija je svrha malim i srednjim poduzećima olakšati pristup financiranju, stvoriti klimu koja pogoduje otvaranju poduzeća i rastu, poticati poduzetničku kulturu u Europi, povećati održivu konkurentnost poduzeća u EU-u, pomoći malim poduzećima da posluju izvan svojih matičnih zemalja i poboljšati njihov pristup tržištu;

| 44. | pozdravlja namjeru Europske komisije da upravljanje programom COSME učini jednostavnijim od njegovih prethodnika, kao što je CIP (2007. – 2013.) kako bi se smanjili administrativni troškovi i umjesto toga se usmjerilo na pružanje bolje podrške poduzećima; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja namjeru Europske komisije da upravljanje programom COSME učini jednostavnijim od njegovih prethodnika, kao što je CIP (2007. – 2013.) kako bi se smanjili administrativni troškovi i umjesto toga se usmjerilo na pružanje bolje podrške poduzećima;

| 45. | zahtijeva da se Odbor regija poziva na buduće sastanke Povjerenstva za upravljanja programom COSME; |
| --- | --- |

45.

zahtijeva da se Odbor regija poziva na buduće sastanke Povjerenstva za upravljanja programom COSME;

| 46. | naglašava da bi se Akcijski plan trebao usredotočiti na opći okvir za politike i razočaran je što Europska komisija pitanje poduzetništva doživljava uglavnom kao kvantitativni problem (povećanje broja poduzeća); |
| --- | --- |

46.

naglašava da bi se Akcijski plan trebao usredotočiti na opći okvir za politike i razočaran je što Europska komisija pitanje poduzetništva doživljava uglavnom kao kvantitativni problem (povećanje broja poduzeća);

| 47. | naglašava mjere koje znatno povećavaju aktivnosti pokretanja novih poduzeća, a povezane su sa sveučilištima i drugim obrazovnim institucijama. Ključni instrument u tome je oblikovanje dokazanih primjera izvrsnosti tako da se mogu kopirati širom Europske unije; |
| --- | --- |

47.

naglašava mjere koje znatno povećavaju aktivnosti pokretanja novih poduzeća, a povezane su sa sveučilištima i drugim obrazovnim institucijama. Ključni instrument u tome je oblikovanje dokazanih primjera izvrsnosti tako da se mogu kopirati širom Europske unije;

| 48. | naglašava da su inovacijska i konkurentna poduzeća ključna za gospodarski rast. Štoviše, poduzeća pogotovo treba poticati da teže ka stopi rasta koja će im omogućiti da uđu na svjetsko tržište i budu konkurentna na globalnoj razini. Ako regije koje zaostaju žele dostići ostale (konvergencija), a ostali žele održati međunarodnu konkurentnost, tada je neophodno poticati rast učinkovitih poduzeća; |
| --- | --- |

48.

naglašava da su inovacijska i konkurentna poduzeća ključna za gospodarski rast. Štoviše, poduzeća pogotovo treba poticati da teže ka stopi rasta koja će im omogućiti da uđu na svjetsko tržište i budu konkurentna na globalnoj razini. Ako regije koje zaostaju žele dostići ostale (konvergencija), a ostali žele održati međunarodnu konkurentnost, tada je neophodno poticati rast učinkovitih poduzeća;

| 49. | zabrinut je da će, zbog demografskih promjena, mnogi obiteljski poduzetnici doseći starosnu dob za mirovinu, ali neće uvijek moći naći nasljednika koji bi poduzeće mogao preuzeti, što budućnost poduzeća i radnih mjesta može izložiti opasnosti. |
| --- | --- |

49.

zabrinut je da će, zbog demografskih promjena, mnogi obiteljski poduzetnici doseći starosnu dob za mirovinu, ali neće uvijek moći naći nasljednika koji bi poduzeće mogao preuzeti, što budućnost poduzeća i radnih mjesta može izložiti opasnosti.

| 50. | preporučuje da se poboljšaju jezične vještine poduzetnika, učenika i studenata, kako bi poduzeća lakše izašla na međunarodno tržište i da se poveća znanje o mogućnostima koje nude zajedničko tržište Europske unije i globalno tržište; |
| --- | --- |

50.

preporučuje da se poboljšaju jezične vještine poduzetnika, učenika i studenata, kako bi poduzeća lakše izašla na međunarodno tržište i da se poveća znanje o mogućnostima koje nude zajedničko tržište Europske unije i globalno tržište;

| 51. | podsjeća da bi EU-ovo financiranje također trebalo iskoristiti za usvajanje modela „majstora i šegrta” u poduzetništvu. Prijenos znanja s jedne generacije na drugu stvara veliku dodatnu vrijednost jer stariji radnici mlađima mogu prenijeti načine razmišljanja, znanje i iskustvo, dok mlađi njima mogu ponuditi nove ideje i entuzijazam. Na taj način model majstor-šegrt funkcionira u oba smjera (3); |
| --- | --- |

51.

podsjeća da bi EU-ovo financiranje također trebalo iskoristiti za usvajanje modela „majstora i šegrta” u poduzetništvu. Prijenos znanja s jedne generacije na drugu stvara veliku dodatnu vrijednost jer stariji radnici mlađima mogu prenijeti načine razmišljanja, znanje i iskustvo, dok mlađi njima mogu ponuditi nove ideje i entuzijazam. Na taj način model majstor-šegrt funkcionira u oba smjera (3);

| 52. | naglašava da treba uložiti više napora u pružanje podrške poduzećima na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi mala i srednja poduzeća u potpunosti iskoristila potencijal jedinstvenog tržišta EU-a; u tom pogledu ističe da treba nastaviti s aktivnostima Europske poduzetničke mreže; |
| --- | --- |

52.

naglašava da treba uložiti više napora u pružanje podrške poduzećima na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi mala i srednja poduzeća u potpunosti iskoristila potencijal jedinstvenog tržišta EU-a; u tom pogledu ističe da treba nastaviti s aktivnostima Europske poduzetničke mreže;

| 53. | naglašava da drugi regionalni činitelji kao što su pružatelji podrške poduzećima, sveučilišta, centri za prijenos tehnologija, klasteri i drugi trebaju preosmisliti svoj angažman u regionalnom razvoju kako bi izdvojili najbolje moguće obrasce suradnje čime bi njihova regionalna poduzeća dobila profesionalnu i sveobuhvatnu podršku u osvajanju novih tržišta; |
| --- | --- |

53.

naglašava da drugi regionalni činitelji kao što su pružatelji podrške poduzećima, sveučilišta, centri za prijenos tehnologija, klasteri i drugi trebaju preosmisliti svoj angažman u regionalnom razvoju kako bi izdvojili najbolje moguće obrasce suradnje čime bi njihova regionalna poduzeća dobila profesionalnu i sveobuhvatnu podršku u osvajanju novih tržišta;

| 54. | slaže se da regije EU-a, bez obzira na snažnu suradnju i partnerstva, moraju biti u stanju odrediti vlastiti potencijal za rast i potaknuti inovacije u sektorima visokih i niskih tehnologija, razvijajući, na primjer, strategije pametne specijalizacije u skladu s preduvjetima uspostavljenim na međuregionalnoj razini; |
| --- | --- |

54.

slaže se da regije EU-a, bez obzira na snažnu suradnju i partnerstva, moraju biti u stanju odrediti vlastiti potencijal za rast i potaknuti inovacije u sektorima visokih i niskih tehnologija, razvijajući, na primjer, strategije pametne specijalizacije u skladu s preduvjetima uspostavljenim na međuregionalnoj razini;

| 55. | uviđa da za neke europske regije ključne tehnologije (napredni materijali, nanotehnologija, mikroelektronika i nanoelektronika, biotehnologija i fotonika) mogu biti iznimno važne kao pokretači rasta i otvaranja novih radnih mjesta. Ovi su sektori dio prijelaza na gospodarstvo temeljeno na znanju i s niskim udjelom ugljika. Poduzetnici koji se bave ovim tehnologijama mogu značajno doprinijeti rješavanju današnjih društvenih izazova i modernizaciji industrije EU-a; |
| --- | --- |

55.

uviđa da za neke europske regije ključne tehnologije (napredni materijali, nanotehnologija, mikroelektronika i nanoelektronika, biotehnologija i fotonika) mogu biti iznimno važne kao pokretači rasta i otvaranja novih radnih mjesta. Ovi su sektori dio prijelaza na gospodarstvo temeljeno na znanju i s niskim udjelom ugljika. Poduzetnici koji se bave ovim tehnologijama mogu značajno doprinijeti rješavanju današnjih društvenih izazova i modernizaciji industrije EU-a;

| 56. | naglašava da je važno da se, uz konvencionalno poduzetništvo, ubrzaju mjere za znatno povećanje akademskog poduzetništva među doktorima i studentima na doktorskim studijama u svim državama članicama; |
| --- | --- |

56.

naglašava da je važno da se, uz konvencionalno poduzetništvo, ubrzaju mjere za znatno povećanje akademskog poduzetništva među doktorima i studentima na doktorskim studijama u svim državama članicama;

| 57. | naglašava da je EU, u skladu s načelom supsidijarnosti, nadležan za pružanje podrške u područjima koja obuhvaća Akcijski plan. Ističe da je Akcijski plan dobrovoljni program za regionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

57.

naglašava da je EU, u skladu s načelom supsidijarnosti, nadležan za pružanje podrške u područjima koja obuhvaća Akcijski plan. Ističe da je Akcijski plan dobrovoljni program za regionalne i lokalne vlasti;

| 58. | priznaje da su predložene mjere posebno usmjerene na političke i tržišne nedostatke poput informacijskih asimetrija koje se mogu rješavati isključivo na razini EU-a te su stoga u skladu s Lisabonskim ugovorom; |
| --- | --- |

58.

priznaje da su predložene mjere posebno usmjerene na političke i tržišne nedostatke poput informacijskih asimetrija koje se mogu rješavati isključivo na razini EU-a te su stoga u skladu s Lisabonskim ugovorom;

| 59. | priznaje da je Akcijski plan u skladu s načelom proporcionalnosti. Očekuje se da će veličina i opseg predloženih mjera dovesti do pozitivnih učinaka kroz učinak poticanja i multiplikativne učinke usmjerene na određene tržišne nedostatke; |
| --- | --- |

59.

priznaje da je Akcijski plan u skladu s načelom proporcionalnosti. Očekuje se da će veličina i opseg predloženih mjera dovesti do pozitivnih učinaka kroz učinak poticanja i multiplikativne učinke usmjerene na određene tržišne nedostatke;

Promicanje obrazovanja i obuke o poduzetništvu

| 60. | ističe da bi Europa poduzetništvo mladim ljudima trebala predstaviti kao održivu i obećavajuću karijeru čime bi se ponovno pobudio poduzetnički duh; |
| --- | --- |

60.

ističe da bi Europa poduzetništvo mladim ljudima trebala predstaviti kao održivu i obećavajuću karijeru čime bi se ponovno pobudio poduzetnički duh;

| 61. | ističe da je zadatak lokalnih i regionalnih vlasti da podržavaju obrazovanje i u njega uključe poduzetničku dimenziju; |
| --- | --- |

61.

ističe da je zadatak lokalnih i regionalnih vlasti da podržavaju obrazovanje i u njega uključe poduzetničku dimenziju;

| 62. | naglašava da bi trebalo priznati sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti da promiču poduzetništvo; |
| --- | --- |

62.

naglašava da bi trebalo priznati sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti da promiču poduzetništvo;

| 63. | poziva lokalne i regionalne organizacije za obuku i obrazovne sustave da pruže prilagođenije mogućnosti za formalno i neformalno učenje o razvoju poduzetništva i poslovanja namijenjene ciljanim publikama; |
| --- | --- |

63.

poziva lokalne i regionalne organizacije za obuku i obrazovne sustave da pruže prilagođenije mogućnosti za formalno i neformalno učenje o razvoju poduzetništva i poslovanja namijenjene ciljanim publikama;

| 64. | ističe važnost europskog okvira ključnih kompetencija unutar kojih je, uz matematiku, tehnike rješavanja problema, komunikaciju, jezike i druge kompetencije, obrazovanje o poduzetništvu određeno kao iznimno bitno; |
| --- | --- |

64.

ističe važnost europskog okvira ključnih kompetencija unutar kojih je, uz matematiku, tehnike rješavanja problema, komunikaciju, jezike i druge kompetencije, obrazovanje o poduzetništvu određeno kao iznimno bitno;

| 65. | poziva Komisiju da potakne podučavanje poduzetništva u okviru općeg i tercijarnog obrazovanja s naglaskom na stjecanju praktičnih vještina i neformalnom učenju među poduzetnicima, đacima i studentima; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisiju da potakne podučavanje poduzetništva u okviru općeg i tercijarnog obrazovanja s naglaskom na stjecanju praktičnih vještina i neformalnom učenju među poduzetnicima, đacima i studentima;

| 66. | poziva lokalne i regionalne vlasti da uvedu ili poboljšaju kvalitetu obrazovanja o poduzetništvu i programa obuke koji se trenutno nude; |
| --- | --- |

66.

poziva lokalne i regionalne vlasti da uvedu ili poboljšaju kvalitetu obrazovanja o poduzetništvu i programa obuke koji se trenutno nude;

| 67. | naglašava da je svijest o poduzetništvu i programe poboljšanja vještina važno razvijati već od osnovne škole kako bi se u mladim pokoljenjima njegovali potencijal za inovacije i težnja za eksperimentima; |
| --- | --- |

67.

naglašava da je svijest o poduzetništvu i programe poboljšanja vještina važno razvijati već od osnovne škole kako bi se u mladim pokoljenjima njegovali potencijal za inovacije i težnja za eksperimentima;

| 68. | smatra da lokalne i regionalne vlasti mogu pokrenuti takve obrazovne programe. To bi ojačalo poduzetnički duh mladih u gospodarskim sektorima karakterističnim za pojedinačne regije i time doprinijelo razvoju tog gospodarskog područja, a time i cijele regije; |
| --- | --- |

68.

smatra da lokalne i regionalne vlasti mogu pokrenuti takve obrazovne programe. To bi ojačalo poduzetnički duh mladih u gospodarskim sektorima karakterističnim za pojedinačne regije i time doprinijelo razvoju tog gospodarskog područja, a time i cijele regije;

| 69. | naglašava važnost dijaloga između novih i potencijalnih poduzetnika, kao što se promiče u europskom programu „Erasmus za mlade poduzetnike”; |
| --- | --- |

69.

naglašava važnost dijaloga između novih i potencijalnih poduzetnika, kao što se promiče u europskom programu „Erasmus za mlade poduzetnike”;

| 70. | ističe da su se regije koje su dobile nagradu EER ozbiljno uključile u ovaj program, a rezultati njihovih poduzetnika ohrabruju. Program budućim poduzetnicima nudi obuku u afirmiranim malim i srednjim poduzećima, a iskusni poduzetnici istovremeno imaju koristi od mladih, motiviranih (budućih) poduzetnika koji neke od njihovih dnevnih izazova (proizvodnja ili postojeći procesi) sagledavaju iz novog kuta. Stoga postoji velik potencijal za povećanje inovacijskog kapaciteta poduzeća uključenih u takve razmjene; |
| --- | --- |

70.

ističe da su se regije koje su dobile nagradu EER ozbiljno uključile u ovaj program, a rezultati njihovih poduzetnika ohrabruju. Program budućim poduzetnicima nudi obuku u afirmiranim malim i srednjim poduzećima, a iskusni poduzetnici istovremeno imaju koristi od mladih, motiviranih (budućih) poduzetnika koji neke od njihovih dnevnih izazova (proizvodnja ili postojeći procesi) sagledavaju iz novog kuta. Stoga postoji velik potencijal za povećanje inovacijskog kapaciteta poduzeća uključenih u takve razmjene;

| 71. | ističe da je važno dalje promicati socijalno poduzetništvo kao vrijednu alternativu tradicionalnim načinima profitnog i neprofitnog poslovanja. Socijalno poduzetništvo može biti vrlo korisna poslovna aktivnost, naročito ako se u obzir uzme gospodarska i financijska kriza koja zahtijeva održivije poduzetništvo; |
| --- | --- |

71.

ističe da je važno dalje promicati socijalno poduzetništvo kao vrijednu alternativu tradicionalnim načinima profitnog i neprofitnog poslovanja. Socijalno poduzetništvo može biti vrlo korisna poslovna aktivnost, naročito ako se u obzir uzme gospodarska i financijska kriza koja zahtijeva održivije poduzetništvo;

Stvaranje klime u kojoj se poduzetnici mogu razvijati i rasti

| 72. | priznaje da među poduzećima i budućim poduzetnicima treba podizati svijest o iskorištavanju mogućnosti koje pruža jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

72.

priznaje da među poduzećima i budućim poduzetnicima treba podizati svijest o iskorištavanju mogućnosti koje pruža jedinstveno tržište;

| 73. | potiče Komisiju i države članice da na učinkovit način uklone postojeće barijere za poduzetništvo u skladu s drugim stupom Akcijskog plana; nadalje smatra da sustavi socijalne sigurnosti ne bi trebali diskriminirati poduzetnike i samozaposlene osobe; |
| --- | --- |

73.

potiče Komisiju i države članice da na učinkovit način uklone postojeće barijere za poduzetništvo u skladu s drugim stupom Akcijskog plana; nadalje smatra da sustavi socijalne sigurnosti ne bi trebali diskriminirati poduzetnike i samozaposlene osobe;

| 74. | napominje da državna tijela, da bi stvorila okolinu koja pogoduje poduzetnicima, moraju investirati u visokokvalitetnu infrastrukturu na području prometa i digitalne tehnologije, i da će, žele li to postići, trebati potporu od Europske unije; |
| --- | --- |

74.

napominje da državna tijela, da bi stvorila okolinu koja pogoduje poduzetnicima, moraju investirati u visokokvalitetnu infrastrukturu na području prometa i digitalne tehnologije, i da će, žele li to postići, trebati potporu od Europske unije;

| 75. | osobito priznaje da će u nadolazećim godinama nekoliko stotina tisuća starijih vlasnika poduzeća u EU-u morati poduzeća predati sljedećoj generaciji ili ih zatvoriti. Stoga će trebati provesti strategije sukcesije poduzeća te podizati svijest o ovom problemu; u tom smislu, Odbor regija ponavlja prijedlog, kojeg je predstavio u svom mišljenju o Smjernicama o regionalnim državnim potporama (4); da smjernice o regionalnim državnim potporama omoguće preuzimanje poduzeća. |
| --- | --- |

75.

osobito priznaje da će u nadolazećim godinama nekoliko stotina tisuća starijih vlasnika poduzeća u EU-u morati poduzeća predati sljedećoj generaciji ili ih zatvoriti. Stoga će trebati provesti strategije sukcesije poduzeća te podizati svijest o ovom problemu; u tom smislu, Odbor regija ponavlja prijedlog, kojeg je predstavio u svom mišljenju o Smjernicama o regionalnim državnim potporama (4); da smjernice o regionalnim državnim potporama omoguće preuzimanje poduzeća.

| 76. | slaže se da treba pojednostaviti postupak bankrota kako bi se poduzetnicima dala druga prilika; |
| --- | --- |

76.

slaže se da treba pojednostaviti postupak bankrota kako bi se poduzetnicima dala druga prilika;

Promicanje uzora i poduzetništva u određenim ciljanim skupinama

| 77. | smatra da je važno stalno ulagati napore u ukidanje prekomjerne birokracije potrebne za pokretanje, širenje ili uspostavu poduzeća; |
| --- | --- |

77.

smatra da je važno stalno ulagati napore u ukidanje prekomjerne birokracije potrebne za pokretanje, širenje ili uspostavu poduzeća;

| 78. | podržava ideju o jačanju poduzetništva u određenim ciljanim skupinama, uzimajući u obzir specifične izazove s kojima su suočene; |
| --- | --- |

78.

podržava ideju o jačanju poduzetništva u određenim ciljanim skupinama, uzimajući u obzir specifične izazove s kojima su suočene;

| 79. | ističe ključnu ulogu koju stariji poduzetnici imaju u gospodarstvu EU-a te naglašava da će se ona vjerojatno povećati s obzirom na zabilježene demografske procese; |
| --- | --- |

79.

ističe ključnu ulogu koju stariji poduzetnici imaju u gospodarstvu EU-a te naglašava da će se ona vjerojatno povećati s obzirom na zabilježene demografske procese;

| 80. | pozitivnom ocjenjuje činjenicu da se u Akcijskom planu uvažava uloga starijih građana kao vrijednog resursa za poduzetništvo EU-a i na taj način omogućava potencijalna sinergija sa socijalnim politikama čime se želi povećati ekonomska aktivnost građana starijih od 50 godina; |
| --- | --- |

80.

pozitivnom ocjenjuje činjenicu da se u Akcijskom planu uvažava uloga starijih građana kao vrijednog resursa za poduzetništvo EU-a i na taj način omogućava potencijalna sinergija sa socijalnim politikama čime se želi povećati ekonomska aktivnost građana starijih od 50 godina;

| 81. | ističe da, s obzirom na bogato radno iskustvo, stariji zaposlenici mogu biti neiscrpan izvor znanja i odigrati ključnu ulogu u pomaganju novom naraštaju poduzetnika da osnuju ili konsolidiraju poduzeća; |
| --- | --- |

81.

ističe da, s obzirom na bogato radno iskustvo, stariji zaposlenici mogu biti neiscrpan izvor znanja i odigrati ključnu ulogu u pomaganju novom naraštaju poduzetnika da osnuju ili konsolidiraju poduzeća;

| 82. | slaže se da pružatelji podrške poduzećima na lokalnoj i regionalnoj razini moraju podrobnije razraditi radne modele koji će starijim radnicima omogućiti da ostanu aktivni ako žele te studentima i novim poduzetnicima pomoći da povećaju mogućnosti zapošljavanja (kroz mentorske programe); |
| --- | --- |

82.

slaže se da pružatelji podrške poduzećima na lokalnoj i regionalnoj razini moraju podrobnije razraditi radne modele koji će starijim radnicima omogućiti da ostanu aktivni ako žele te studentima i novim poduzetnicima pomoći da povećaju mogućnosti zapošljavanja (kroz mentorske programe);

| 83. | u tom pogledu preporučuje da se u društvima potiče „pristup aktivnog starenja”. Aktivno starenje ne koristi samo onima kojih se to izravno tiče, već može biti i izvor rasta i inovacija. Donosioci odluka na lokalnoj i regionalnoj razini trebaju detaljnije istražiti i promicati dobre prilike koje nudi „srebrna ekonomija”, što će uvelike ovisiti o promjeni stavova prema politikama koje više pažnje posvećuju dobi; |
| --- | --- |

83.

u tom pogledu preporučuje da se u društvima potiče „pristup aktivnog starenja”. Aktivno starenje ne koristi samo onima kojih se to izravno tiče, već može biti i izvor rasta i inovacija. Donosioci odluka na lokalnoj i regionalnoj razini trebaju detaljnije istražiti i promicati dobre prilike koje nudi „srebrna ekonomija”, što će uvelike ovisiti o promjeni stavova prema politikama koje više pažnje posvećuju dobi;

| 84. | ističe da neke europske regije već ciljaju na određene skupine kako bi povećale poduzetnički potencijal te potiče druge regije da iskoriste dobiveno znanje. Dobar je primjer program Pricipi Attivi koji se provodi u regiji Apulija; |
| --- | --- |

84.

ističe da neke europske regije već ciljaju na određene skupine kako bi povećale poduzetnički potencijal te potiče druge regije da iskoriste dobiveno znanje. Dobar je primjer program Pricipi Attivi koji se provodi u regiji Apulija;

Povećanje inovacijskog potencijala Europe kroz poduzetništvo

| 85. | slaže se da zelena ekonomija nudi značajan inovacijski potencijal te da bi se europska mala i srednja poduzeća mogla učinkovitije usmjeriti na nju; |
| --- | --- |

85.

slaže se da zelena ekonomija nudi značajan inovacijski potencijal te da bi se europska mala i srednja poduzeća mogla učinkovitije usmjeriti na nju;

| 86. | poziva se na važnu ulogu poduzetničkih inkubatora, klastera i inicijativa za stvaranje klastera u promicanju neometanog prijenosa znanstvenih vještina i znanja te širenja održivog znanja na realnu ekonomiju i jačanja temelja konkurentnosti i sposobnosti regionalnih gospodarstava da brane svoje interese; potiče komercijalizaciju znanstvenih spoznaja; |
| --- | --- |

86.

poziva se na važnu ulogu poduzetničkih inkubatora, klastera i inicijativa za stvaranje klastera u promicanju neometanog prijenosa znanstvenih vještina i znanja te širenja održivog znanja na realnu ekonomiju i jačanja temelja konkurentnosti i sposobnosti regionalnih gospodarstava da brane svoje interese; potiče komercijalizaciju znanstvenih spoznaja;

| 87. | ističe da postoje obećavajući primjeri u mnogim regijama koje su dobile nagradu EER u kojima su klasteri i inkubatori za nove poduzetnike doveli do novih proizvoda i usluga s potencijalom rasta. Uspješni primjeri su Eco World Štajerska (nagrada EER za 2013.), znanstveni park Golm u Brandenburgu (nagrada EER za 2011.) ili Znanstveni park s inkubatorom u Murciji (nagrada EER za 2011.); |
| --- | --- |

87.

ističe da postoje obećavajući primjeri u mnogim regijama koje su dobile nagradu EER u kojima su klasteri i inkubatori za nove poduzetnike doveli do novih proizvoda i usluga s potencijalom rasta. Uspješni primjeri su Eco World Štajerska (nagrada EER za 2013.), znanstveni park Golm u Brandenburgu (nagrada EER za 2011.) ili Znanstveni park s inkubatorom u Murciji (nagrada EER za 2011.);

| 88. | pozdravlja jačanje Europske poduzetničke mreže i povećanje proračuna namijenjenog „Poboljšanju pristupa tržištu” koji Mreža podržava; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja jačanje Europske poduzetničke mreže i povećanje proračuna namijenjenog „Poboljšanju pristupa tržištu” koji Mreža podržava;

| 89. | poziva da u Europskoj poduzetničkoj mreži budu zastupljeni svi relevantni regionalni činitelji kako bi se uključilo sve različite vrste malih i srednjih poduzeća i izgradili snažniji odnosi. |
| --- | --- |

89.

poziva da u Europskoj poduzetničkoj mreži budu zastupljeni svi relevantni regionalni činitelji kako bi se uključilo sve različite vrste malih i srednjih poduzeća i izgradili snažniji odnosi.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Mišljenje OR-a od 11. travnja 2013., CDR2255-2012_00_00_TRA_AC, točka 18.

1

(2)  Mišljenje OR-a od 31. siječnja 2013., CDR2232-2012_00_00_TRA_AC, točka 45.

2

(3)  CdR 14/2012 fin, ECOS-V-025, točka 64.

3

(4)  Mišljenje OR-a od 31. siječnja 2013., CDR2232-2012_00_00_TRA_AC, točka 49.

4

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/75

---

Mišljenje Odbora regija – Zelena knjiga o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva

2013/C 356/13

ODBOR REGIJA

| — | pozdravlja pravovremenu Zelenu knjigu Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva i planove za pokretanje široke rasprave u obliku javnog savjetovanja o tome kako poboljšati dotok dugoročnog financiranja te ojačati sustav financiranja dugoročnih ulaganja u Europi i učiniti ga raznolikijim, imajući u vidu budući razvoj EU-a; |
| --- | --- |

—

pozdravlja pravovremenu Zelenu knjigu Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva i planove za pokretanje široke rasprave u obliku javnog savjetovanja o tome kako poboljšati dotok dugoročnog financiranja te ojačati sustav financiranja dugoročnih ulaganja u Europi i učiniti ga raznolikijim, imajući u vidu budući razvoj EU-a;

| — | dijeli mišljenje Komisije da, otkad je počela financijska kriza, europski financijski sektor nije bio naročito uspješan u usmjeravanju štednje u dugoročna ulaganja. Financijska kriza, a naročito sadašnje slabo makroekonomsko ozračje, stvorili su klimu nesigurnosti i odbojnosti prema riziku koja se posebno osjeća u državama članicama koje nemaju dovoljno novca; |
| --- | --- |

—

dijeli mišljenje Komisije da, otkad je počela financijska kriza, europski financijski sektor nije bio naročito uspješan u usmjeravanju štednje u dugoročna ulaganja. Financijska kriza, a naročito sadašnje slabo makroekonomsko ozračje, stvorili su klimu nesigurnosti i odbojnosti prema riziku koja se posebno osjeća u državama članicama koje nemaju dovoljno novca;

| — | također je zabrinut time što se kod dugoročnog financiranja i mjera koje se obično poduzimaju za poticanje dugoročnih ulaganja u dovoljnoj mjeri ne uzimaju u obzir specifične okolnosti na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

—

također je zabrinut time što se kod dugoročnog financiranja i mjera koje se obično poduzimaju za poticanje dugoročnih ulaganja u dovoljnoj mjeri ne uzimaju u obzir specifične okolnosti na lokalnoj i regionalnoj razini;

| — | suzdržan je prema koracima koje EU poduzima da ograniči konkurenciju i manevarski prostor vlada za neka područja ulaganja koja su osobito važna za lokalne i regionalne vlasti. Procesi koordinacije i odobrenja složeni su i zahtijevaju previše vremena, što Europu čini manje konkurentnom na međunarodnoj pozornici, a ulagačima druge dijelove svijeta čini privlačnima. |
| --- | --- |

—

suzdržan je prema koracima koje EU poduzima da ograniči konkurenciju i manevarski prostor vlada za neka područja ulaganja koja su osobito važna za lokalne i regionalne vlasti. Procesi koordinacije i odobrenja složeni su i zahtijevaju previše vremena, što Europu čini manje konkurentnom na međunarodnoj pozornici, a ulagačima druge dijelove svijeta čini privlačnima.

| Izvjestitelj | Uno SILBERG (EE/EA), član Općinskog vijeća Kosea |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Zelena knjiga Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva
  COM(2013) 150 final |

Izvjestitelj

Uno SILBERG (EE/EA), član Općinskog vijeća Kosea

Referentni dokument

Zelena knjiga Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva

COM(2013) 150 final

I.   OPĆE NAPOMENE

ODBOR REGIJA

Pametan i uključiv rast

| 1. | pozdravlja pravovremenu Zelenu knjigu Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva i pozdravlja planove za pokretanje široke rasprave u obliku javnog savjetovanja o tome kako poboljšati dotok dugoročnog financiranja te ojačati sustav financiranja dugoročnih ulaganja u Europi i učiniti ga raznolikijim, imajući u vidu budući razvoj EU-a; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pravovremenu Zelenu knjigu Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva i pozdravlja planove za pokretanje široke rasprave u obliku javnog savjetovanja o tome kako poboljšati dotok dugoročnog financiranja te ojačati sustav financiranja dugoročnih ulaganja u Europi i učiniti ga raznolikijim, imajući u vidu budući razvoj EU-a;

| 2. | dijeli mišljenje Komisije da, otkad je počela financijska kriza, europski financijski sektor nije bio naročito uspješan u usmjeravanju štednje u dugoročna ulaganja. Financijska kriza, a naročito sadašnje slabo makroekonomsko ozračje, stvorili su klimu nesigurnosti i odbojnosti prema riziku koja se posebno osjeća u državama članicama koje nemaju dovoljno novca; |
| --- | --- |

2.

dijeli mišljenje Komisije da, otkad je počela financijska kriza, europski financijski sektor nije bio naročito uspješan u usmjeravanju štednje u dugoročna ulaganja. Financijska kriza, a naročito sadašnje slabo makroekonomsko ozračje, stvorili su klimu nesigurnosti i odbojnosti prema riziku koja se posebno osjeća u državama članicama koje nemaju dovoljno novca;

| 3. | podržava stav Komisije da se Europa suočava s neodgodivim zadatkom da EU vrati na put pametnog, održivog i uključivog rasta. Komisija istovremeno smatra da više pažnje treba posvetiti specifičnim lokalnim i regionalnim okolnostima, kao i izazovima s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

3.

podržava stav Komisije da se Europa suočava s neodgodivim zadatkom da EU vrati na put pametnog, održivog i uključivog rasta. Komisija istovremeno smatra da više pažnje treba posvetiti specifičnim lokalnim i regionalnim okolnostima, kao i izazovima s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća;

| 4. | naglašava da će dalekosežna i univerzalna suradnja između institucija EU-a, država članica, gradova i regija, lokalnih i regionalnih vlasti te interesnih skupina, koja se ponajprije i najviše temelji na supsidijarnosti i proporcionalnosti, biti ključna za prevladavanje gospodarske krize, suočavanje s novim izazovima te određivanje i postizanje zajedničkih ciljeva; |
| --- | --- |

4.

naglašava da će dalekosežna i univerzalna suradnja između institucija EU-a, država članica, gradova i regija, lokalnih i regionalnih vlasti te interesnih skupina, koja se ponajprije i najviše temelji na supsidijarnosti i proporcionalnosti, biti ključna za prevladavanje gospodarske krize, suočavanje s novim izazovima te određivanje i postizanje zajedničkih ciljeva;

| 5. | smatra da bi povećanje prosječne vrijednosti koju dodaju poduzeća proizvodnog gospodarstva iz sektora s mnogo radnih mjesta mogao biti učinkovit način poticanja gospodarskog rasta. Jačanje takvih poduzeća putem inovacija i pojednostavljenog pristupa kapitalu moglo bi snažno utjecati na cijelo gospodarstvo; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi povećanje prosječne vrijednosti koju dodaju poduzeća proizvodnog gospodarstva iz sektora s mnogo radnih mjesta mogao biti učinkovit način poticanja gospodarskog rasta. Jačanje takvih poduzeća putem inovacija i pojednostavljenog pristupa kapitalu moglo bi snažno utjecati na cijelo gospodarstvo;

| 6. | zamjećuje da u najvećim svjetskim poduzećima (nalaze se na popisu S&P 500) aktiva temeljena na znanju već čini 80 % vrijednosti poduzeća. Pokretači rasta uglavnom se nalaze u sektorima s najvećim potencijalom za globalno širenje: zelenoj ekonomiji, poljoprivredi (uključujući učinkovito korištenje lokalnih bioloških resursa i biogospodarstva), „srebrnoj ekonomiji”, proizvodima i uslugama povezanima sa zdravstvenom i socijalnom skrbi, IT aplikacijama, poslovnim aplikacijama i aplikacijama za životni stil iz kreativnog sektora. U SAD-u se, na primjer, velik dio (gotovo 60 %) novih radnih mjesta koja će se otvoriti u sljedećih deset godina može povezati s proizvodima i uslugama koji još ne postoje. Gospodarska korist od ponovne upotrebe ili dodavanja vrijednosti informacijama iz javnog sektora putem računalnih aplikacija mogla bi iznositi do 140 milijardi eura godišnje, što će dovesti do odgovarajućeg porasta BDP-a (1); |
| --- | --- |

6.

zamjećuje da u najvećim svjetskim poduzećima (nalaze se na popisu S&P 500) aktiva temeljena na znanju već čini 80 % vrijednosti poduzeća. Pokretači rasta uglavnom se nalaze u sektorima s najvećim potencijalom za globalno širenje: zelenoj ekonomiji, poljoprivredi (uključujući učinkovito korištenje lokalnih bioloških resursa i biogospodarstva), „srebrnoj ekonomiji”, proizvodima i uslugama povezanima sa zdravstvenom i socijalnom skrbi, IT aplikacijama, poslovnim aplikacijama i aplikacijama za životni stil iz kreativnog sektora. U SAD-u se, na primjer, velik dio (gotovo 60 %) novih radnih mjesta koja će se otvoriti u sljedećih deset godina može povezati s proizvodima i uslugama koji još ne postoje. Gospodarska korist od ponovne upotrebe ili dodavanja vrijednosti informacijama iz javnog sektora putem računalnih aplikacija mogla bi iznositi do 140 milijardi eura godišnje, što će dovesti do odgovarajućeg porasta BDP-a (1);

| 7. | ukazuje na svoja prethodna mišljenja vezana uz ovu temu: Sinergije između privatnog ulaganja i javnog financiranja na lokalnoj i regionalnoj razini
   (2); Mobiliziranje privatnih i javnih ulaganja za oporavak i dugoročne strukturne promjene: razvoj javno-privatnog partnerstva
   (3); Program za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća (2012. do 2020)
   (4); Stvaranje veće sinergije između proračuna EU-a, nacionalnih i podnacionalnih proračuna
   (5); Uloga lokalnih i regionalnih vlasti u promicanju rasta i poticanju otvaranja radnih mjesta
   (6). |
| --- | --- |

7.

ukazuje na svoja prethodna mišljenja vezana uz ovu temu: Sinergije između privatnog ulaganja i javnog financiranja na lokalnoj i regionalnoj razini
   (2); Mobiliziranje privatnih i javnih ulaganja za oporavak i dugoročne strukturne promjene: razvoj javno-privatnog partnerstva
   (3); Program za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća (2012. do 2020)
   (4); Stvaranje veće sinergije između proračuna EU-a, nacionalnih i podnacionalnih proračuna
   (5); Uloga lokalnih i regionalnih vlasti u promicanju rasta i poticanju otvaranja radnih mjesta
   (6).

II.   STAJALIŠTA ODBORA REGIJA

Izvori dugoročnog financiranja i značajke dugoročnog financiranja

ODBOR REGIJA

| 8. | slaže se s analizom Komisije prema kojoj su ulagači suočeni s pravnom neizvjesnošću i jako oprezni s ulaganjima. Prednost daju kratkoročnim likvidnim ulaganjima, a iznad svega ulažu u privatnu imovinu. Financijske se institucije često usredotočuju na tržišta u nastajanju koja se brzo razvijaju i imaju niske troškove za plaće; |
| --- | --- |

8.

slaže se s analizom Komisije prema kojoj su ulagači suočeni s pravnom neizvjesnošću i jako oprezni s ulaganjima. Prednost daju kratkoročnim likvidnim ulaganjima, a iznad svega ulažu u privatnu imovinu. Financijske se institucije često usredotočuju na tržišta u nastajanju koja se brzo razvijaju i imaju niske troškove za plaće;

| 9. | zabrinut je zbog konkurencije za strani kapital koja raste velikom brzinom jer zadužene zemlje hitno trebaju nove izvore kapitala kako bi mogle ostvariti ulaganja koja potiču rast i otplaćivati postojeće dugove. Pažnja se ne smije usmjeriti na zajmove, ili barem ne samo na zajmove, već i na druge izvore kapitala; |
| --- | --- |

9.

zabrinut je zbog konkurencije za strani kapital koja raste velikom brzinom jer zadužene zemlje hitno trebaju nove izvore kapitala kako bi mogle ostvariti ulaganja koja potiču rast i otplaćivati postojeće dugove. Pažnja se ne smije usmjeriti na zajmove, ili barem ne samo na zajmove, već i na druge izvore kapitala;

| 10. | naglašava da općine i regije imaju mnogo različitih uloga na financijskim tržištima, ostvarujući svoja vlastita dugoročna ulaganja kao i manja i veća ulaganja za vlastiti račun, na primjer preko općinskih poduzeća ili u industrijsku politiku. Pored toga i same predstavljaju ulaganje na financijskim tržištima; |
| --- | --- |

10.

naglašava da općine i regije imaju mnogo različitih uloga na financijskim tržištima, ostvarujući svoja vlastita dugoročna ulaganja kao i manja i veća ulaganja za vlastiti račun, na primjer preko općinskih poduzeća ili u industrijsku politiku. Pored toga i same predstavljaju ulaganje na financijskim tržištima;

| 11. | primjećuje da na financijskim tržištima javni sektor djeluje u različitom okruženju od privatnog i da ima različite ciljeve. Na primjer, potreba za povratom ulaganja, trajanje ulaganja i dopušteni rizik vrlo su različiti kod javnih i privatnih ulagatelja. Komisija bi stoga trebala naročito obratiti pažnju na aktivnosti javnog sektora kad je riječ o dugoročnom financiranju; |
| --- | --- |

11.

primjećuje da na financijskim tržištima javni sektor djeluje u različitom okruženju od privatnog i da ima različite ciljeve. Na primjer, potreba za povratom ulaganja, trajanje ulaganja i dopušteni rizik vrlo su različiti kod javnih i privatnih ulagatelja. Komisija bi stoga trebala naročito obratiti pažnju na aktivnosti javnog sektora kad je riječ o dugoročnom financiranju;

| 12. | također je zabrinut zbog toga što se kod dugoročnog financiranja i mjera koje se obično poduzimaju za poticanje dugoročnih ulaganja u dovoljnoj mjeri ne uzimaju u obzir specifične okolnosti na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

također je zabrinut zbog toga što se kod dugoročnog financiranja i mjera koje se obično poduzimaju za poticanje dugoročnih ulaganja u dovoljnoj mjeri ne uzimaju u obzir specifične okolnosti na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 13. | suzdržan je prema koracima koje EU poduzima da ograniči konkurenciju i manevarski prostor vlada za neka područja ulaganja koja su osobito važna za lokalne i regionalne vlasti. Procesi usklađivanja i odobrenja složeni su i zahtijevaju previše vremena, što Europu čini manje konkurentnom na međunarodnoj pozornici, a ulagačima druge dijelove svijeta čini privlačnijima; |
| --- | --- |

13.

suzdržan je prema koracima koje EU poduzima da ograniči konkurenciju i manevarski prostor vlada za neka područja ulaganja koja su osobito važna za lokalne i regionalne vlasti. Procesi usklađivanja i odobrenja složeni su i zahtijevaju previše vremena, što Europu čini manje konkurentnom na međunarodnoj pozornici, a ulagačima druge dijelove svijeta čini privlačnijima;

| 14. | poziva da se olakša i potakne dugoročno ulaganje gradskih i regionalnih vlasti zahvaljujući kojima se otvaraju radna mjesta, promiču tehnološke inovacije i ekološki rast te razvija energetska, prijevozna i komunikacijska infrastruktura, čak i u teškim gospodarskim vremenima; |
| --- | --- |

14.

poziva da se olakša i potakne dugoročno ulaganje gradskih i regionalnih vlasti zahvaljujući kojima se otvaraju radna mjesta, promiču tehnološke inovacije i ekološki rast te razvija energetska, prijevozna i komunikacijska infrastruktura, čak i u teškim gospodarskim vremenima;

Poboljšanje dugoročnog financiranja europskog gospodarstva. Kapacitet financijskih institucija da usmjeravaju dugoročno financiranje. Komercijalne banke

| 15. | ističe da se u Zaključcima Europskog vijeća (7) iz prosinca 2012. godine naglašava da u sklopu preventivnog dijela Pakta za stabilnost i rast treba više „iskoristiti mogućnosti koje nudi postojeći fiskalni okvir EU-a za uravnoteženje potreba produktivnih javnih investicija s ciljevima fiskalne discipline”. U tom kontekstu ponavlja svoj poziv da se u izračunima proračunskih deficita trenutna potrošnja razlikuje od ulaganja kako se ne bi otežala ulaganja s dugoročnom neto koristi; |
| --- | --- |

15.

ističe da se u Zaključcima Europskog vijeća (7) iz prosinca 2012. godine naglašava da u sklopu preventivnog dijela Pakta za stabilnost i rast treba više „iskoristiti mogućnosti koje nudi postojeći fiskalni okvir EU-a za uravnoteženje potreba produktivnih javnih investicija s ciljevima fiskalne discipline”. U tom kontekstu ponavlja svoj poziv da se u izračunima proračunskih deficita trenutna potrošnja razlikuje od ulaganja kako se ne bi otežala ulaganja s dugoročnom neto koristi;

| 16. | zadovoljan je što banke polako obnavljaju svoju sposobnosti za dugoročna ulaganja, ali zamjećuje da su se do sada sredstva za lokalna ulaganja davala isključivo pod potpuno neprimjerenim uvjetima. |
| --- | --- |

16.

zadovoljan je što banke polako obnavljaju svoju sposobnosti za dugoročna ulaganja, ali zamjećuje da su se do sada sredstva za lokalna ulaganja davala isključivo pod potpuno neprimjerenim uvjetima.

Nacionalne i multilateralne razvojne banke i financijski poticaji

| 17. | smatra da je važno da državne banke i multilateralne razvojne banke (a) podupiru strateški važna ulaganja, osobito u infrastrukturu i opskrbu energijom i (b) provode protucikličnu financijsku politiku, što znači da zadržavaju kapital u razdobljima gospodarskog rasta i značajno povećavaju ulaganja tijekom gospodarskih kriza; |
| --- | --- |

17.

smatra da je važno da državne banke i multilateralne razvojne banke (a) podupiru strateški važna ulaganja, osobito u infrastrukturu i opskrbu energijom i (b) provode protucikličnu financijsku politiku, što znači da zadržavaju kapital u razdobljima gospodarskog rasta i značajno povećavaju ulaganja tijekom gospodarskih kriza;

| 18. | slaže se s time da na razini EU-a treba sprečavati prekomjernu konsolidaciju banaka, ali da istovremeno preporučuje da se pojača suradnja kako bi se udružio kapital za ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

slaže se s time da na razini EU-a treba sprečavati prekomjernu konsolidaciju banaka, ali da istovremeno preporučuje da se pojača suradnja kako bi se udružio kapital za ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 19. | zalaže se za to da se za ulaganja usmjerena na održivi rast predvide dugoročne provjere te poziva da se nastavi s privremenim planovima ulaganja. Smatra da bi, dugoročno gledano, projektne obveznice također osigurale održivost na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

19.

zalaže se za to da se za ulaganja usmjerena na održivi rast predvide dugoročne provjere te poziva da se nastavi s privremenim planovima ulaganja. Smatra da bi, dugoročno gledano, projektne obveznice također osigurale održivost na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 20. | vjeruje da se dugoročna ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini mogu potpomoći tako da se politički instrumenti i okviri upotpune smanjenjem birokracije, razvojem internetske komunikacije i racionalizacijom procesa odlučivanja. |
| --- | --- |

20.

vjeruje da se dugoročna ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini mogu potpomoći tako da se politički instrumenti i okviri upotpune smanjenjem birokracije, razvojem internetske komunikacije i racionalizacijom procesa odlučivanja.

Institucionalni ulagači

| 21. | slaže se s time da institucionalni ulagači imaju ključnu ulogu u dugoročnom ulaganju te da postoji potreba za usklađivanjem s Direktivom o likvidnosti II. Jasno je da što je veća uložena svota, to je veća uloga koju takvi ulagači imaju. Istovremeno, mora se osigurati da se dostupna sredstva ulažu u gospodarstvo EU-a, a ne gospodarstva Azije ili drugih dijelova svijeta. |
| --- | --- |

21.

slaže se s time da institucionalni ulagači imaju ključnu ulogu u dugoročnom ulaganju te da postoji potreba za usklađivanjem s Direktivom o likvidnosti II. Jasno je da što je veća uložena svota, to je veća uloga koju takvi ulagači imaju. Istovremeno, mora se osigurati da se dostupna sredstva ulažu u gospodarstvo EU-a, a ne gospodarstva Azije ili drugih dijelova svijeta.

Kumulativni učinci regulatorne reforme financijskih institucija

| 22. | naglašava da će učinci sadašnjih i budućih reformi pravila za nadzor biti dugoročni i kumulativni. Regulatorni se sustav mora temeljito promisliti, a njegove se moguće posljedice kroz vrijeme moraju temeljito pratiti i na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

22.

naglašava da će učinci sadašnjih i budućih reformi pravila za nadzor biti dugoročni i kumulativni. Regulatorni se sustav mora temeljito promisliti, a njegove se moguće posljedice kroz vrijeme moraju temeljito pratiti i na lokalnoj i regionalnoj razini.

Učinkovitost i djelotvornost financijskih tržišta u pružanju instrumenata za dugoročno financiranje

| 23. | smatra da tržište kapitala može više financirati dugoročna ulaganja u Europi tako da se jedinstveno tržište EU-a ojača za kapital, razvije infrastruktura koja pruža podršku lokalnim i regionalnim financijskim institucijama i osigura učinkovita zaštita ulagača te da treba uključiti mirovinske fondove koji ulažu u lokalni i regionalni razvoj; |
| --- | --- |

23.

smatra da tržište kapitala može više financirati dugoročna ulaganja u Europi tako da se jedinstveno tržište EU-a ojača za kapital, razvije infrastruktura koja pruža podršku lokalnim i regionalnim financijskim institucijama i osigura učinkovita zaštita ulagača te da treba uključiti mirovinske fondove koji ulažu u lokalni i regionalni razvoj;

| 24. | smatra da treba razviti nove investicijske proizvode ili pakete potencijalnih ulaganja (poput cestovnih ili komunalnih projekata) koji bi bili pristupačniji za direktno ulaganje iz mirovinskih fondova; |
| --- | --- |

24.

smatra da treba razviti nove investicijske proizvode ili pakete potencijalnih ulaganja (poput cestovnih ili komunalnih projekata) koji bi bili pristupačniji za direktno ulaganje iz mirovinskih fondova;

| 25. | vjeruje da postoji neodložna potreba da se poveća produktivnost rada koju uvijek treba prilagođavati gospodarskom okruženju koje se stalno mijenja. U takvom bi okruženju moglo biti korisno kad bi zaposlenici mogli, i željeli, biti dionici i ulagači kojima je u interesu dugoročno ulaganje u poduzeće koje ih zapošljava; za lokalno ulaganje, naročito u energetski i ekološki sektor, potrebni su projekti ulaganja u kojima regionalna zajednica može financijski sudjelovati, a ne biti samo potrošač; |
| --- | --- |

25.

vjeruje da postoji neodložna potreba da se poveća produktivnost rada koju uvijek treba prilagođavati gospodarskom okruženju koje se stalno mijenja. U takvom bi okruženju moglo biti korisno kad bi zaposlenici mogli, i željeli, biti dionici i ulagači kojima je u interesu dugoročno ulaganje u poduzeće koje ih zapošljava; za lokalno ulaganje, naročito u energetski i ekološki sektor, potrebni su projekti ulaganja u kojima regionalna zajednica može financijski sudjelovati, a ne biti samo potrošač;

| 26. | ističe da bi za promjene i lokalni razvoj moglo biti korisno da su zaposlenici dioničari i ulagači, pod uvjetom da oni to žele i da struktura dotičnog tržišta uopće pruža tu mogućnost. Zakonodavnim reformama i većom transparentnošću može se podržati i ohrabriti zaposlenike da sudjeluju na takav način; |
| --- | --- |

26.

ističe da bi za promjene i lokalni razvoj moglo biti korisno da su zaposlenici dioničari i ulagači, pod uvjetom da oni to žele i da struktura dotičnog tržišta uopće pruža tu mogućnost. Zakonodavnim reformama i većom transparentnošću može se podržati i ohrabriti zaposlenike da sudjeluju na takav način;

| 27. | uvjeren je da treba jasnije uključiti mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća, povećati transparentnost u trgovinskim centrima te uključiti ulagače. Treba povećati udio tržišta za zajmove izvan financijskog sektora i olakšati pristup tržištu za zajmove malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

27.

uvjeren je da treba jasnije uključiti mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća, povećati transparentnost u trgovinskim centrima te uključiti ulagače. Treba povećati udio tržišta za zajmove izvan financijskog sektora i olakšati pristup tržištu za zajmove malim i srednjim poduzećima;

| 28. | ističe da se tržište sekuritizacije EU-a može ponovno pokrenuti ako se kontrolira način na koji financijski instituti ulažu kapital te ako se usklade i primjenjuju transparentne metode rejtinga kako bi se osiguralo da se u obzir uzima samo kapital koji je propisno kolateraliziran. Provedba ovih mjera trebala bi osloboditi kapital za ulaganje, a malim i srednjim poduzećima treba zajamčiti likvidnost tržišta projektnih obveznica; |
| --- | --- |

28.

ističe da se tržište sekuritizacije EU-a može ponovno pokrenuti ako se kontrolira način na koji financijski instituti ulažu kapital te ako se usklade i primjenjuju transparentne metode rejtinga kako bi se osiguralo da se u obzir uzima samo kapital koji je propisno kolateraliziran. Provedba ovih mjera trebala bi osloboditi kapital za ulaganje, a malim i srednjim poduzećima treba zajamčiti likvidnost tržišta projektnih obveznica;

Međusektorski čimbenici koji omogućuju dugoročnu štednju i financiranje

| 29. | vjeruje da stvaranje različitih modela za posebne štedne račune unutar EU-a i potencijalne prednosti takvih modela ovise o načinu na koji se mogu zajamčiti štedne kamate; |
| --- | --- |

29.

vjeruje da stvaranje različitih modela za posebne štedne račune unutar EU-a i potencijalne prednosti takvih modela ovise o načinu na koji se mogu zajamčiti štedne kamate;

| 30. | izražava zabrinutost zato što bi neke države članice mogle biti skeptične prema obveznom ili djelomično obveznom europskom štednom računu, dok dobrovoljni računi ne bi izazvali veliko zanimanje javnosti. Pri odabiru modela za posebni štedni račun EU-a prednost jasno treba dati onom modelu koji u najvećoj mjeri omogućuje da se ponovo uspostavi povjerenje i koji može doprinijeti ciljevima strategije Europa 2020. za zapošljavanje i rast na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

30.

izražava zabrinutost zato što bi neke države članice mogle biti skeptične prema obveznom ili djelomično obveznom europskom štednom računu, dok dobrovoljni računi ne bi izazvali veliko zanimanje javnosti. Pri odabiru modela za posebni štedni račun EU-a prednost jasno treba dati onom modelu koji u najvećoj mjeri omogućuje da se ponovo uspostavi povjerenje i koji može doprinijeti ciljevima strategije Europa 2020. za zapošljavanje i rast na lokalnoj i regionalnoj razini;

Oporezivanje

| 31. | treba razmotriti usklađeni europski pristup primjeni nižih poreznih stopa za kapitalna ulaganja; |
| --- | --- |

31.

treba razmotriti usklađeni europski pristup primjeni nižih poreznih stopa za kapitalna ulaganja;

| 32. | smatra da pri osmišljavanju odgovarajućih poticaja za dugoročnu štednju treba razmotriti porezne olakšice na nacionalnoj razini koje potiču brzo ponovno ulaganje dobiti, dugoročno ulaganje i kapitalno ulaganje u mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. Ovdje bi valjalo razlikovati prihode od kapitala i prihode iz drugih izvora. Također bi se moglo razmotriti sniženje poreznih stopa i izuzimanje dugoročne financijske štednje; |
| --- | --- |

32.

smatra da pri osmišljavanju odgovarajućih poticaja za dugoročnu štednju treba razmotriti porezne olakšice na nacionalnoj razini koje potiču brzo ponovno ulaganje dobiti, dugoročno ulaganje i kapitalno ulaganje u mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. Ovdje bi valjalo razlikovati prihode od kapitala i prihode iz drugih izvora. Također bi se moglo razmotriti sniženje poreznih stopa i izuzimanje dugoročne financijske štednje;

| 33. | preporučuje da se pri procjeni korisnosti smanjenja poreza na dobit poduzećima u obzir uzmu prijašnja negativna i pozitivna iskustva. U nekim je državama članicama, na primjer, trenutno sva dobit oslobođena od poreza bez obzira na to ulaže li se ona ponovno ili ne, a novac koji izlazi iz poduzeća oporezuje se samo u nekim slučajevima, kao što su dividende, posebne naknade, prirodne naknade itd. Posljedica je efektivna kamatna stopa od 4 do 5 %. Takav sustav ne potiče lokalna ulaganja; |
| --- | --- |

33.

preporučuje da se pri procjeni korisnosti smanjenja poreza na dobit poduzećima u obzir uzmu prijašnja negativna i pozitivna iskustva. U nekim je državama članicama, na primjer, trenutno sva dobit oslobođena od poreza bez obzira na to ulaže li se ona ponovno ili ne, a novac koji izlazi iz poduzeća oporezuje se samo u nekim slučajevima, kao što su dividende, posebne naknade, prirodne naknade itd. Posljedica je efektivna kamatna stopa od 4 do 5 %. Takav sustav ne potiče lokalna ulaganja;

| 34. | ističe da u nekoliko anketa provedenih o prioritetima u donošenju odluka o ulaganju porezni režim zauzima četvrto do šestog mjesta. To daje naslutiti da postoje drugi, mnogo važniji čimbenici, poput raspoloživosti lokalne radne snage i odgovarajućih vještina, dostupnosti energije i vode, niskih osnovnih troškova poslovanja te drugih čimbenika koji izravno ili neizravno utječu na poslovanje, poput korupcije i sličnih; |
| --- | --- |

34.

ističe da u nekoliko anketa provedenih o prioritetima u donošenju odluka o ulaganju porezni režim zauzima četvrto do šestog mjesta. To daje naslutiti da postoje drugi, mnogo važniji čimbenici, poput raspoloživosti lokalne radne snage i odgovarajućih vještina, dostupnosti energije i vode, niskih osnovnih troškova poslovanja te drugih čimbenika koji izravno ili neizravno utječu na poslovanje, poput korupcije i sličnih;

| 35. | savjetuje Komisiji da razmotri mogućnost neoporezivanja ponovno uložene dobiti i prihoda od kamata i da istraživačke, razvojne i ekološke projekte oslobodi od poreza; |
| --- | --- |

35.

savjetuje Komisiji da razmotri mogućnost neoporezivanja ponovno uložene dobiti i prihoda od kamata i da istraživačke, razvojne i ekološke projekte oslobodi od poreza;

| 36. | također podržava veće usklađivanje kako bi se pojednostavio sustav poreza na dobit poduzeća, proširila porezna osnova i smanjile porezne stope. Treba ograničiti državne intervencije u gospodarstvu i životima ljudi, a poduzeća i građani trebaju preuzeti veću odgovornost za svoju financijsku situaciju, čime će se potaći cijeli niz kolektivnih aktivnosti; |
| --- | --- |

36.

također podržava veće usklađivanje kako bi se pojednostavio sustav poreza na dobit poduzeća, proširila porezna osnova i smanjile porezne stope. Treba ograničiti državne intervencije u gospodarstvu i životima ljudi, a poduzeća i građani trebaju preuzeti veću odgovornost za svoju financijsku situaciju, čime će se potaći cijeli niz kolektivnih aktivnosti;

Računovodstvena načela

| 37. | zamjećuje da se načela računovodstva fer vrijednosti ne primjenjuju u svim državama članicama. Koriste ih poduzeća koje istovremeno posluju u nekoliko država članica. Načela računovodstva fer vrijednosti još nisu rezultirala bilo kakvom promjenom ponašanja ulagača; |
| --- | --- |

37.

zamjećuje da se načela računovodstva fer vrijednosti ne primjenjuju u svim državama članicama. Koriste ih poduzeća koje istovremeno posluju u nekoliko država članica. Načela računovodstva fer vrijednosti još nisu rezultirala bilo kakvom promjenom ponašanja ulagača;

| 38. | kod dugoročnog financiranja treba osigurati stabilnost načela računovodstva zasnovanih na tržišnim procjenama aktive i pasive te predvidjeti alternativne mjere koje će omogućiti dugoročno ulaganje bez rizika za tržišnu vrijednost imovine i izvora; |
| --- | --- |

38.

kod dugoročnog financiranja treba osigurati stabilnost načela računovodstva zasnovanih na tržišnim procjenama aktive i pasive te predvidjeti alternativne mjere koje će omogućiti dugoročno ulaganje bez rizika za tržišnu vrijednost imovine i izvora;

Korporacijsko upravljanje

| 39. | vjeruje da bi odobrenje poreznih olakšica za dividende bilo jedan od načina da se dioničare potakne na dugoročni angažman. Isti bi se rezultat postigao podjelom većeg dijela dividendi među dioničarima koji zatim svoje dividende koriste za dugoročna ulaganja. Trebalo bi odobriti i porezne olakšice za dugoročna ulaganja u lokalni i regionalni razvoj; |
| --- | --- |

39.

vjeruje da bi odobrenje poreznih olakšica za dividende bilo jedan od načina da se dioničare potakne na dugoročni angažman. Isti bi se rezultat postigao podjelom većeg dijela dividendi među dioničarima koji zatim svoje dividende koriste za dugoročna ulaganja. Trebalo bi odobriti i porezne olakšice za dugoročna ulaganja u lokalni i regionalni razvoj;

| 40. | uvjeren je da tamo gdje se poticajne mjere za upravitelje imovinom pokažu kontraproduktivnima očito treba poboljšati transparentnost računovodstva kako bi se izgradilo povjerenje između javnosti, vlasnika poduzeća, uprave poduzeća i zaposlenika; |
| --- | --- |

40.

uvjeren je da tamo gdje se poticajne mjere za upravitelje imovinom pokažu kontraproduktivnima očito treba poboljšati transparentnost računovodstva kako bi se izgradilo povjerenje između javnosti, vlasnika poduzeća, uprave poduzeća i zaposlenika;

Informiranje i izvješćivanje

| 41. | vjeruje da se, s obzirom na tempo života i mogućnosti koje pruža digitalno doba, napori da se više integriraju financijske i nefinancijske informacije koje poduzećima pomažu da dobiju jasniji uvid u svoje dugoročno financijsko stanje i donesu bolje odluke ne smiju dovesti do ukidanja kvartalnih izvješća. One omogućavaju da se razvoj situacije procijeni prije nego što se problemi nagomilaju ili njihovo rješavanje postane preskupo; |
| --- | --- |

41.

vjeruje da se, s obzirom na tempo života i mogućnosti koje pruža digitalno doba, napori da se više integriraju financijske i nefinancijske informacije koje poduzećima pomažu da dobiju jasniji uvid u svoje dugoročno financijsko stanje i donesu bolje odluke ne smiju dovesti do ukidanja kvartalnih izvješća. One omogućavaju da se razvoj situacije procijeni prije nego što se problemi nagomilaju ili njihovo rješavanje postane preskupo;

| 42. | preporučuje da se, s obzirom na sve mogućnosti koje pruža digitalno doba, razmotre opseg i djelokrug kvartalnih izvješća. Istovremeno je važno da specijalizirani mediji podatke ne objavljuju na pristran način, već objektivno, pouzdano, s razumljivim sažecima, stručnim mišljenjima i, gdje je to potrebno, kratkim analizama; |
| --- | --- |

42.

preporučuje da se, s obzirom na sve mogućnosti koje pruža digitalno doba, razmotre opseg i djelokrug kvartalnih izvješća. Istovremeno je važno da specijalizirani mediji podatke ne objavljuju na pristran način, već objektivno, pouzdano, s razumljivim sažecima, stručnim mišljenjima i, gdje je to potrebno, kratkim analizama;

| 43. | smatra da ekonomija i statistika već pružaju odgovarajuće pokazatelje za dugoročnu usporedbu zbog čega za primjenu, provjeru i analiziranje postojećih pokazatelja treba mnogo vremena. Stoga se čini da razvoj novih pokazatelja nema previše smisla. Naravno da se to može promijeniti ako se pronađe osobito informativni pokazatelj ili referentna srednja vrijednost; |
| --- | --- |

43.

smatra da ekonomija i statistika već pružaju odgovarajuće pokazatelje za dugoročnu usporedbu zbog čega za primjenu, provjeru i analiziranje postojećih pokazatelja treba mnogo vremena. Stoga se čini da razvoj novih pokazatelja nema previše smisla. Naravno da se to može promijeniti ako se pronađe osobito informativni pokazatelj ili referentna srednja vrijednost;

Jednostavnost pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju od banaka i iz drugih izvora

| 44. | slaže se s time da, u usporedbi s velikim poduzećima, mala i srednja poduzeća imaju ograničeniji pristup financiranju te da su u nekoliko država članica suočena s dodatnom poteškoćom da ih zakonodavstvo u mnogo pogleda diskriminira; |
| --- | --- |

44.

slaže se s time da, u usporedbi s velikim poduzećima, mala i srednja poduzeća imaju ograničeniji pristup financiranju te da su u nekoliko država članica suočena s dodatnom poteškoćom da ih zakonodavstvo u mnogo pogleda diskriminira;

| 45. | preporučuje da se razmotre mogućnosti javne burze ili razvoja internetskog tržišta obveznica na kojem svatko može ulagati u lokalni i regionalni razvoj bez posredovanja brokera; |
| --- | --- |

45.

preporučuje da se razmotre mogućnosti javne burze ili razvoja internetskog tržišta obveznica na kojem svatko može ulagati u lokalni i regionalni razvoj bez posredovanja brokera;

| 46. | savjetuje malim i srednjim poduzećima da se obrate dodatnim zajmodavcima, kao što su kreditne zadruge, stambene štedionice i slične manje financijske institucije, čiji je udio na tržištu većine zemalja Istočne Europe, nažalost, relativno malen, a država često ne potiče njihov razvoj. Na primjer, neke države članice daju jamstvo za bankovne uloge, ali ne i za uloge u kreditnim zadrugama; |
| --- | --- |

46.

savjetuje malim i srednjim poduzećima da se obrate dodatnim zajmodavcima, kao što su kreditne zadruge, stambene štedionice i slične manje financijske institucije, čiji je udio na tržištu većine zemalja Istočne Europe, nažalost, relativno malen, a država često ne potiče njihov razvoj. Na primjer, neke države članice daju jamstvo za bankovne uloge, ali ne i za uloge u kreditnim zadrugama;

| 47. | predlaže lokalnim i regionalnim vladama, organizacijama koje zastupaju gospodarske interese, organizacijama koje upravljaju državnom imovinom i organizacijama na tržištu novca da stvore lokalne i regionalne zadruge koje mogu osigurati alternativne izvore dugoročnog financiranja na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

47.

predlaže lokalnim i regionalnim vladama, organizacijama koje zastupaju gospodarske interese, organizacijama koje upravljaju državnom imovinom i organizacijama na tržištu novca da stvore lokalne i regionalne zadruge koje mogu osigurati alternativne izvore dugoročnog financiranja na lokalnoj i regionalnoj razini;

| 48. | poziva Komisiju da prouči potrebne pravne reforme koje su potrebne i korisne za učinkovito funkcioniranje kreditnih zadruga te da u skladu s time pripremi zakonodavne prijedloge; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju da prouči potrebne pravne reforme koje su potrebne i korisne za učinkovito funkcioniranje kreditnih zadruga te da u skladu s time pripremi zakonodavne prijedloge;

| 49. | uvjeren je da bi takva mreža manjih financijskih institucija mogla biti rješenje za mnoge lokalne i regionalne probleme te da treba poduzeti mjere kako bi se osiguralo da mala i srednja poduzeća dobiju zajamčeni dio rizičnog kapitala. Istovremeno treba razmisliti i o široj upotrebi kreditnih jamstava; |
| --- | --- |

49.

uvjeren je da bi takva mreža manjih financijskih institucija mogla biti rješenje za mnoge lokalne i regionalne probleme te da treba poduzeti mjere kako bi se osiguralo da mala i srednja poduzeća dobiju zajamčeni dio rizičnog kapitala. Istovremeno treba razmisliti i o široj upotrebi kreditnih jamstava;

| 50. | ističe da bi razvoj pravnog okvira EU-a za alternativne nebankovne izvore financiranja malih i srednjih poduzeća pod određenim uvjetima bio koristan za lokalni i regionalni razvoj budući da postojeći pravni okvir mala i srednja poduzeća više sputava nego što im je od koristi; |
| --- | --- |

50.

ističe da bi razvoj pravnog okvira EU-a za alternativne nebankovne izvore financiranja malih i srednjih poduzeća pod određenim uvjetima bio koristan za lokalni i regionalni razvoj budući da postojeći pravni okvir mala i srednja poduzeća više sputava nego što im je od koristi;

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Europska komisija, informacije javnog sektora – neobrađeni podaci o novim uslugama i proizvodima (http://bit.ly/wa4AR).

1

(2)  CdR 272/2013.

2

(3)  CdR 21/2010.

3

(4)  CdR 98/2012.

4

(5)  CdR 1778/2012.

5

(6)  CdR 1186/2012.

6

(7)  Zaključci Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2012, I. Gospodarska politika, točka 2.

7

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/80

---

Mišljenje Odbora regija – Održivost ruralnih područja

2013/C 356/14

ODBOR REGIJA

| — | potvrđuje da je, unatoč prilagodbama koje su provela pretežito ruralna područja, njihov stupanj razvoja značajno ispod prosjeka EU-a; |
| --- | --- |

—

potvrđuje da je, unatoč prilagodbama koje su provela pretežito ruralna područja, njihov stupanj razvoja značajno ispod prosjeka EU-a;

| — | Izražava žaljenje zbog značajnog smanjenja iznosa iz proračuna dodijeljenog za razvoj ruralnih područja, u usporedbi s financijskom perspektivom za razdoblje od 2007. do 2013. godine. |
| --- | --- |

—

Izražava žaljenje zbog značajnog smanjenja iznosa iz proračuna dodijeljenog za razvoj ruralnih područja, u usporedbi s financijskom perspektivom za razdoblje od 2007. do 2013. godine.

| — | primjećuje da je pažnja posvećena i proširenju područja u kojima se može koristiti financijska pomoć iz drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike. Odbor izražava žaljenje zbog takvog razvoja koji bi mogao dodatno smanjiti zajmove koji se dodjeljuju za poboljšanje tehničke i socijalne infrastrukture u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

—

primjećuje da je pažnja posvećena i proširenju područja u kojima se može koristiti financijska pomoć iz drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike. Odbor izražava žaljenje zbog takvog razvoja koji bi mogao dodatno smanjiti zajmove koji se dodjeljuju za poboljšanje tehničke i socijalne infrastrukture u ruralnim područjima;

| — | Iznos zajmova od minimalno 5 % Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), koji je dodijeljen za program LEADER, nedovoljan je za plan oporavka ruralnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

—

Iznos zajmova od minimalno 5 % Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), koji je dodijeljen za program LEADER, nedovoljan je za plan oporavka ruralnoga gospodarstva;

| — | vjeruje da je opsežna i neposredna suradnja između ruralnih zajednica koje se nalaze na funkcionalnom području opravdana, naročito kada je riječ o pripremi strategije za pregovore s gradovima smještenim na takvim područjima; |
| --- | --- |

—

vjeruje da je opsežna i neposredna suradnja između ruralnih zajednica koje se nalaze na funkcionalnom području opravdana, naročito kada je riječ o pripremi strategije za pregovore s gradovima smještenim na takvim područjima;

| — | priznaje da bi strategije za razvoj spomenutih područja trebale postati dio višegodišnjeg, barem desetogodišnjeg okvira; |
| --- | --- |

—

priznaje da bi strategije za razvoj spomenutih područja trebale postati dio višegodišnjeg, barem desetogodišnjeg okvira;

| — | poziva na sistematično i sveobuhvatno utvrđivanje zona siromaštva u ruralnim područjima (barem na razini NUTS 3), kako bi se povećala učinkovitost korištenja zajmova za borbu protiv društvene marginalizacije; |
| --- | --- |

—

poziva na sistematično i sveobuhvatno utvrđivanje zona siromaštva u ruralnim područjima (barem na razini NUTS 3), kako bi se povećala učinkovitost korištenja zajmova za borbu protiv društvene marginalizacije;

| — | Vjeruje da bi buduća europska politika za ruralni razvoj trebala:






  — | biti u skladu s održivošću ruralnih područja, |
| --- | --- | --- |

—

Vjeruje da bi buduća europska politika za ruralni razvoj trebala:

—

biti u skladu s održivošću ruralnih područja,

| — | prepoznati da ruralna područja nude mogućnosti razvoja te da imaju ključnu ulogu u odgovaranju na izazove s kojima se Europa suočava, |
| --- | --- |

—

prepoznati da ruralna područja nude mogućnosti razvoja te da imaju ključnu ulogu u odgovaranju na izazove s kojima se Europa suočava,

| — | prepoznati da je raznolikost europskih ruralnih područja važan čimbenik u odgovaranju na buduće izazove, |
| --- | --- |

—

prepoznati da je raznolikost europskih ruralnih područja važan čimbenik u odgovaranju na buduće izazove,

| — | biti transparentna i jasna u cilju osiguranja njezinog što šireg prihvaćanja, |
| --- | --- |

—

biti transparentna i jasna u cilju osiguranja njezinog što šireg prihvaćanja,

| — | vrednovati regionalnu raznolikost kako bi se postigao zajednički europski cilj i osiguralo da nijedna regija nije zanemarena; |
| --- | --- |

—

vrednovati regionalnu raznolikost kako bi se postigao zajednički europski cilj i osiguralo da nijedna regija nije zanemarena;

| Izvjestitelj | Jerzy ZAJĄKAŁA (PL/AE), gradonačelnik grada Łubianka |
| --- | --- |

Izvjestitelj

Jerzy ZAJĄKAŁA (PL/AE), gradonačelnik grada Łubianka

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Važnost vitalnosti ruralnih područja

| 1. | primjećuje da prema važećim podacima Eurostata više od 23 % stanovništva Europske unije živi u ruralnim područjima i 35 % u prijelaznim područjima. Podsjeća također da je u određenim državama članicama udio stanovnika koji žive u pretežito ruralnim područjima znatno veći. Takva situacija prevladava u 17 od 28 država članica, posebice u Irskoj (73 %), Slovačkoj (50 %), Estoniji (48 %), Rumunjskoj (46 %), Finskoj, Grčkoj, Litvi te Danskoj (43 %); |
| --- | --- |

1.

primjećuje da prema važećim podacima Eurostata više od 23 % stanovništva Europske unije živi u ruralnim područjima i 35 % u prijelaznim područjima. Podsjeća također da je u određenim državama članicama udio stanovnika koji žive u pretežito ruralnim područjima znatno veći. Takva situacija prevladava u 17 od 28 država članica, posebice u Irskoj (73 %), Slovačkoj (50 %), Estoniji (48 %), Rumunjskoj (46 %), Finskoj, Grčkoj, Litvi te Danskoj (43 %);

| 2. | naglašava da ruralna područja sadrže velik potencijal u pogledu njihovih ljudskih resursa (kulturni i socijalni čimbenici), njihovog prirodnog okoliša i biološke raznolikosti, kao i njihovih sirovina te drugih gospodarskih resursa koji predstavljaju posebnu važnost za zajednički život u Europskoj uniji i za njezin razvoj. U ovakvom kontekstu prepoznaje posebnu važnost mjera čiji je cilj poduprijeti vitalnost ruralnih područja, sa socijalnog, kulturnog, prirodnog, ekološkog i gospodarskog gledišta; |
| --- | --- |

2.

naglašava da ruralna područja sadrže velik potencijal u pogledu njihovih ljudskih resursa (kulturni i socijalni čimbenici), njihovog prirodnog okoliša i biološke raznolikosti, kao i njihovih sirovina te drugih gospodarskih resursa koji predstavljaju posebnu važnost za zajednički život u Europskoj uniji i za njezin razvoj. U ovakvom kontekstu prepoznaje posebnu važnost mjera čiji je cilj poduprijeti vitalnost ruralnih područja, sa socijalnog, kulturnog, prirodnog, ekološkog i gospodarskog gledišta;

| 3. | primjećuje da su ruralna područja iznimno raznolika. Neka od njih bore se s velikim problemima uzrokovanim smanjenjem broja stanovnika, dok druga područja, ponajviše ona koja su smještena blizu gradova, bilježe rast potražnje zemljišta i stanovnika. Neka se područja suočavaju sa snažnom gospodarskom recesijom koja proizlazi iz opće gospodarske krize a utječe i na poljoprivredu, dok druga doživljavaju sve veći uspjeh zahvaljujući turizmu i kvaliteti njihovog prirodnog okoliša; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da su ruralna područja iznimno raznolika. Neka od njih bore se s velikim problemima uzrokovanim smanjenjem broja stanovnika, dok druga područja, ponajviše ona koja su smještena blizu gradova, bilježe rast potražnje zemljišta i stanovnika. Neka se područja suočavaju sa snažnom gospodarskom recesijom koja proizlazi iz opće gospodarske krize a utječe i na poljoprivredu, dok druga doživljavaju sve veći uspjeh zahvaljujući turizmu i kvaliteti njihovog prirodnog okoliša;

| 4. | izražava zabrinutost zbog drastičnog pada broja stanovništva i sve većeg starenja stanovništva u velikom dijelu europskih ruralnih područja. Takve regije mogu opstati samo ako ruralna područja budu stabilnija u smislu mjesta za život i lokacije za poslovne djelatnosti te ako budu nudila odgovarajuće mogućnosti zarade. U tu svrhu potrebno je ulaganje napora cijelog društva i ideje za svaku regiju koje se temelje na njihovom specifičnom potencijalu; |
| --- | --- |

4.

izražava zabrinutost zbog drastičnog pada broja stanovništva i sve većeg starenja stanovništva u velikom dijelu europskih ruralnih područja. Takve regije mogu opstati samo ako ruralna područja budu stabilnija u smislu mjesta za život i lokacije za poslovne djelatnosti te ako budu nudila odgovarajuće mogućnosti zarade. U tu svrhu potrebno je ulaganje napora cijelog društva i ideje za svaku regiju koje se temelje na njihovom specifičnom potencijalu;

| 5. | naglašava da je važnost kvalitete života u ruralnim područjima važan čimbenik za poljoprivrednike, njihove obitelji, ostale profesionalce koji koriste druge primarne resurse, kao i one koji ih unapređuju i mijenjaju te stanovnike ruralnih zajednica koji se ne bave poljoprivrednim aktivnostima, u odluci hoće li nastaviti stanovati i raditi na tim područjima. Te odluke utječu na broj i strukturu stanovništva, kao i na održavanje vitalnosti ruralnih područja; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je važnost kvalitete života u ruralnim područjima važan čimbenik za poljoprivrednike, njihove obitelji, ostale profesionalce koji koriste druge primarne resurse, kao i one koji ih unapređuju i mijenjaju te stanovnike ruralnih zajednica koji se ne bave poljoprivrednim aktivnostima, u odluci hoće li nastaviti stanovati i raditi na tim područjima. Te odluke utječu na broj i strukturu stanovništva, kao i na održavanje vitalnosti ruralnih područja;

| 6. | naglašava potrebu za očuvanjem i oživljavanjem tradicionalnih kulturnih karakteristika ruralnih područja, koje su važna sastavnica lokalnog, regionalnog, nacionalnog i europskog identiteta; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za očuvanjem i oživljavanjem tradicionalnih kulturnih karakteristika ruralnih područja, koje su važna sastavnica lokalnog, regionalnog, nacionalnog i europskog identiteta;

| 7. | prepoznaje važnost uloge koju poljoprivreda ima u pružanju takvih osnovnih javnih dobara poput krajolika i sigurne hrane; Shodno tome podržava daljnje pružanje financijske pomoći EU-a poljoprivrednim gospodarstvima koja sudjeluju u pružanju spomenutih dobara. Također smatra da će ruralna područja biti najviše pogođena budućim promjenama vremenskih uvjeta uzrokovanim klimatskim promjenama, zbog čega bi u instrumente planiranja i upravljanja zemljištem i proračunom trebalo uključiti ne samo mjere prilagodbe, već i mjere ublažavanja s ciljem omogućavanja održivog razvoja uz pomoć korištenih mehanizama i poljoprivredne prakse; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje važnost uloge koju poljoprivreda ima u pružanju takvih osnovnih javnih dobara poput krajolika i sigurne hrane; Shodno tome podržava daljnje pružanje financijske pomoći EU-a poljoprivrednim gospodarstvima koja sudjeluju u pružanju spomenutih dobara. Također smatra da će ruralna područja biti najviše pogođena budućim promjenama vremenskih uvjeta uzrokovanim klimatskim promjenama, zbog čega bi u instrumente planiranja i upravljanja zemljištem i proračunom trebalo uključiti ne samo mjere prilagodbe, već i mjere ublažavanja s ciljem omogućavanja održivog razvoja uz pomoć korištenih mehanizama i poljoprivredne prakse;

| 8. | smatra potrebnim poučiti cjelokupno društvo, a pogotovo mlađu generaciju, kako bi shvatili i cijenili pozitivne aspekte ruralnih područja, kao i važnost održavanja njihove vitalnosti za cjelokupno stanovništvo; |
| --- | --- |

8.

smatra potrebnim poučiti cjelokupno društvo, a pogotovo mlađu generaciju, kako bi shvatili i cijenili pozitivne aspekte ruralnih područja, kao i važnost održavanja njihove vitalnosti za cjelokupno stanovništvo;

Financijska dimenzija održivog razvoja ruralnih područja

| 9. | priznaje da je neophodno nastaviti s provođenjem i poboljšanjem Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), koja predstavlja važan instrument zajednice, namijenjen postizanju trenutačnih, ali i dugoročnih ciljeva, usmjeren na ostvarivanje dobrih rezultata u pogledu na nacionalno gospodarstvo i globalnu konkurentnost te na osiguravanje teritorijalne kohezije u svim regijama država članica; |
| --- | --- |

9.

priznaje da je neophodno nastaviti s provođenjem i poboljšanjem Zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), koja predstavlja važan instrument zajednice, namijenjen postizanju trenutačnih, ali i dugoročnih ciljeva, usmjeren na ostvarivanje dobrih rezultata u pogledu na nacionalno gospodarstvo i globalnu konkurentnost te na osiguravanje teritorijalne kohezije u svim regijama država članica;

| 10. | smatra da će se ruralni svijet znatno promijeniti radi utjecaja energetskih i klimatskih politika te učinkovitijeg korištenja sirovina pomoću kojih može dobiti važniju ulogu u primarnom gospodarskom sektoru i da te promjene treba odmah predvidjeti kako bi se osigurala njihova održivost te usklađenost u tretiranju gospodarskih, socijalnih i ekoloških pitanja. Također je potrebno naznačiti da je plodored važan za ruralno područje jer bi se zahvaljujući njemu mogla smanjiti ovisnost o uvozu soje, poboljšati kvaliteta tla, smanjiti korištenje gnojiva, vratiti stabilna gospodarska aktivnost u ruralna područja i ponovno uspostaviti trgovinska bilanca Europske unije. Nadalje, Odbor regija žali što njegovo mišljenje o prekrivanju i ozelenjavanju zemljišta nije uzeto u obzir u odlukama predsjednika država i vlada 26. lipnja, jer potonje oslabljuju raznolikost i održivost ruralnih područja; |
| --- | --- |

10.

smatra da će se ruralni svijet znatno promijeniti radi utjecaja energetskih i klimatskih politika te učinkovitijeg korištenja sirovina pomoću kojih može dobiti važniju ulogu u primarnom gospodarskom sektoru i da te promjene treba odmah predvidjeti kako bi se osigurala njihova održivost te usklađenost u tretiranju gospodarskih, socijalnih i ekoloških pitanja. Također je potrebno naznačiti da je plodored važan za ruralno područje jer bi se zahvaljujući njemu mogla smanjiti ovisnost o uvozu soje, poboljšati kvaliteta tla, smanjiti korištenje gnojiva, vratiti stabilna gospodarska aktivnost u ruralna područja i ponovno uspostaviti trgovinska bilanca Europske unije. Nadalje, Odbor regija žali što njegovo mišljenje o prekrivanju i ozelenjavanju zemljišta nije uzeto u obzir u odlukama predsjednika država i vlada 26. lipnja, jer potonje oslabljuju raznolikost i održivost ruralnih područja;

| 11. | istovremeno podržava opsežna financijska sredstva koje je Europska unija namijenila programima poticaja za mlade poljoprivrednike, financijska sredstva za djelomično samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva, kao i za poljoprivredna gospodarstva u manje razvijenim područjima, koja su važno sredstvo za održavanje vitalnosti ruralnih regija. Isto tako naglašava potrebu za povećanjem pomoći i subvencija za obnovu, očuvanje i razvoj zaštićenih područja, s ciljem usklađivanja očuvanja prirodnog okoliša i održivog razvoja ruralnih područja u čiju nadležnost spada većina zaštićenih područja; |
| --- | --- |

11.

istovremeno podržava opsežna financijska sredstva koje je Europska unija namijenila programima poticaja za mlade poljoprivrednike, financijska sredstva za djelomično samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva, kao i za poljoprivredna gospodarstva u manje razvijenim područjima, koja su važno sredstvo za održavanje vitalnosti ruralnih regija. Isto tako naglašava potrebu za povećanjem pomoći i subvencija za obnovu, očuvanje i razvoj zaštićenih područja, s ciljem usklađivanja očuvanja prirodnog okoliša i održivog razvoja ruralnih područja u čiju nadležnost spada većina zaštićenih područja;

| 12. | primjećuje da prihodi koje poljoprivrednici ostvaruju od vlastitih poljoprivrednih aktivnosti, ali i od naknada i subvencija dobivenih u okviru dva stupa Zajedničke poljoprivredne politike imaju značajan utjecaj na situaciju u ruralnim zajednicama u kojima oni žive ili upravljaju svojim poljoprivrednim gospodarstvima. Ti prihodi ne utječu samo na učinkovitost njihovih poljoprivrednih aktivnosti i kvalitetu života poljoprivrednika i njihovih obitelji, već i na razinu poreznih prihoda zajednica u kojima oni žive. Sam iznos tih prihoda ima značajan učinak na stvarne mogućnosti poljoprivrednika povezane s poboljšanjem životnog standarda u ruralnim područjima te na njihov vlastiti doprinos tom cilju; |
| --- | --- |

12.

primjećuje da prihodi koje poljoprivrednici ostvaruju od vlastitih poljoprivrednih aktivnosti, ali i od naknada i subvencija dobivenih u okviru dva stupa Zajedničke poljoprivredne politike imaju značajan utjecaj na situaciju u ruralnim zajednicama u kojima oni žive ili upravljaju svojim poljoprivrednim gospodarstvima. Ti prihodi ne utječu samo na učinkovitost njihovih poljoprivrednih aktivnosti i kvalitetu života poljoprivrednika i njihovih obitelji, već i na razinu poreznih prihoda zajednica u kojima oni žive. Sam iznos tih prihoda ima značajan učinak na stvarne mogućnosti poljoprivrednika povezane s poboljšanjem životnog standarda u ruralnim područjima te na njihov vlastiti doprinos tom cilju;

| 13. | izražava zabrinutost zbog predviđenog smanjenja zajmova dodijeljenih za razvoj ruralnih područja u okviru financijske perspektive za razdoblje od 2014. do 2020. godine. Izražava žaljenje zbog značajnog smanjenja iznosa iz proračuna dodijeljenog za razvoj ruralnih područja, koji je manji od 85 milijardi eura dok je u okviru financijske perspektive za razdoblje od 2007. do 2013. godine iznosio 95,7 milijardi eura. Zajmovi koje će ruralne zajednice zaista moći koristiti još uvijek su podložni potencijalnom smanjenju zbog prava država članica da prenesu do 15 % zajmova iz drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike u prvi stup (u određenim regijama EU-a taj postotak može doseći i do 25 %); |
| --- | --- |

13.

izražava zabrinutost zbog predviđenog smanjenja zajmova dodijeljenih za razvoj ruralnih područja u okviru financijske perspektive za razdoblje od 2014. do 2020. godine. Izražava žaljenje zbog značajnog smanjenja iznosa iz proračuna dodijeljenog za razvoj ruralnih područja, koji je manji od 85 milijardi eura dok je u okviru financijske perspektive za razdoblje od 2007. do 2013. godine iznosio 95,7 milijardi eura. Zajmovi koje će ruralne zajednice zaista moći koristiti još uvijek su podložni potencijalnom smanjenju zbog prava država članica da prenesu do 15 % zajmova iz drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike u prvi stup (u određenim regijama EU-a taj postotak može doseći i do 25 %);

| 14. | također skreće pažnju na razmatrano proširenje namjene korištenja zajmova drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike u korist uzajamnih investicijskih fondova za nadoknadu financijskih gubitaka u slučaju bolesti životinja ili biljaka, ekoloških nesreća ili značajnog smanjenja prihoda poljoprivrednika, koji su tradicionalno dio prvog stupa Zajedničke poljoprivredne politike. Odbor izražava žaljenje zbog takvog razvoja koji bi mogao dodatno smanjiti zajmove koji se dodjeljuju za poboljšanje tehničke i socijalne infrastrukture u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

14.

također skreće pažnju na razmatrano proširenje namjene korištenja zajmova drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike u korist uzajamnih investicijskih fondova za nadoknadu financijskih gubitaka u slučaju bolesti životinja ili biljaka, ekoloških nesreća ili značajnog smanjenja prihoda poljoprivrednika, koji su tradicionalno dio prvog stupa Zajedničke poljoprivredne politike. Odbor izražava žaljenje zbog takvog razvoja koji bi mogao dodatno smanjiti zajmove koji se dodjeljuju za poboljšanje tehničke i socijalne infrastrukture u ruralnim područjima;

| 15. | pozdravlja činjenicu da se Zajedničkim strateškim okvirom i partnerskim ugovorima stvaraju uvjeti pogodni za koordinaciju i integraciju kako bi se podržao održivi razvoj ruralnih područja. Iznos zajmova od minimalno 5 % Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), koji je dodijeljen za program LEADER, važan je pristup za podržavanje lokalnog razvoja, međutim, nedovoljan je za poticanje ruralnog gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da se Zajedničkim strateškim okvirom i partnerskim ugovorima stvaraju uvjeti pogodni za koordinaciju i integraciju kako bi se podržao održivi razvoj ruralnih područja. Iznos zajmova od minimalno 5 % Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), koji je dodijeljen za program LEADER, važan je pristup za podržavanje lokalnog razvoja, međutim, nedovoljan je za poticanje ruralnog gospodarstva;

| 16. | odobrava integraciju lokalnog razvoja koji vodi zajednica (CLLD) unutar programa strukturnih fondova u obliku strategija za lokalni razvoj koje će provoditi lokalni dionici. Međutim, smatra da svaka strategija koja se temelji na više fondova nužno treba biti usklađena s različitim propisima vezanim za fondove. Prijedlog Komisije za rješavanje ovog pitanja od strane posrednika je nezadovoljavajući. On, naime, odgovornost stavlja na jedno upravno tijelo umjesto na više njih, no ne pojednostavljuje same upravne postupke. Regulatornim okvirima nedostaje koherentnosti te postoji stvaran rizik da će više vremena i resursa biti uloženo u izbjegavanje revizorskih problema umjesto promicanje razvoja; |
| --- | --- |

16.

odobrava integraciju lokalnog razvoja koji vodi zajednica (CLLD) unutar programa strukturnih fondova u obliku strategija za lokalni razvoj koje će provoditi lokalni dionici. Međutim, smatra da svaka strategija koja se temelji na više fondova nužno treba biti usklađena s različitim propisima vezanim za fondove. Prijedlog Komisije za rješavanje ovog pitanja od strane posrednika je nezadovoljavajući. On, naime, odgovornost stavlja na jedno upravno tijelo umjesto na više njih, no ne pojednostavljuje same upravne postupke. Regulatornim okvirima nedostaje koherentnosti te postoji stvaran rizik da će više vremena i resursa biti uloženo u izbjegavanje revizorskih problema umjesto promicanje razvoja;

| 17. | izražava žaljenje zbog neobveznoga karaktera inicijative LEADER u okviru operativnih programa Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda i zbog mogućnosti financiranja navedene inicijative isključivo u okviru 9. tematskog cilja Promicanja socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva. Navedenom odredbom ograničit će se potencijalni prostor za manevar lokalnim akcijskim skupinama, kao i mogućnosti istovremenog pribjegavanja različitim fondovima u svrhu razrade strategija za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

17.

izražava žaljenje zbog neobveznoga karaktera inicijative LEADER u okviru operativnih programa Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda i zbog mogućnosti financiranja navedene inicijative isključivo u okviru 9. tematskog cilja Promicanja socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva. Navedenom odredbom ograničit će se potencijalni prostor za manevar lokalnim akcijskim skupinama, kao i mogućnosti istovremenog pribjegavanja različitim fondovima u svrhu razrade strategija za lokalni razvoj;

| 18. | ističe da održavanje kvalitetnih javnih ili privatnih usluga često zahtijeva snažan politički, građanski i financijski napor, uz odlučnije izjednačavanje različitosti, što uključuje veći stupanj solidarnosti između ruralnih i gradskih područja; |
| --- | --- |

18.

ističe da održavanje kvalitetnih javnih ili privatnih usluga često zahtijeva snažan politički, građanski i financijski napor, uz odlučnije izjednačavanje različitosti, što uključuje veći stupanj solidarnosti između ruralnih i gradskih područja;

| 19. | predviđa da će planirani nastavak deregulacije europskih tržišta poljoprivrednih proizvoda povećati nepostojanost cijena poljoprivrednih proizvoda, što prvenstveno ugrožava mala i srednja obiteljska poljoprivredna gospodarstva; također skreće pažnju na činjenicu da bi liberalizacija mliječnih kvota mogla povećati industrijalizaciju i broj mliječnih farmi, ubrzavajući istovremeno klimatske promjene te iseljavanje stanovništva iz ruralnih područja. Smatra da je još uvijek važno poljoprivrednicima ponuditi kompenzaciju za javna dobra koja pružaju, uključujući i prirodnu i kulturnu baštinu bez komercijalne vrijednosti koju čine otvoreni pašnjaci. Ako se ispostavi da ukidanje sustava mliječnih kvota dovodi do neželjenih odstupanja u uzgoju, trebat će poduzeti političke mjere za promicanje bolje informiranosti potrošača i tržišta općenito te za osiguranje dobrobiti životinja unutar EU-a; |
| --- | --- |

19.

predviđa da će planirani nastavak deregulacije europskih tržišta poljoprivrednih proizvoda povećati nepostojanost cijena poljoprivrednih proizvoda, što prvenstveno ugrožava mala i srednja obiteljska poljoprivredna gospodarstva; također skreće pažnju na činjenicu da bi liberalizacija mliječnih kvota mogla povećati industrijalizaciju i broj mliječnih farmi, ubrzavajući istovremeno klimatske promjene te iseljavanje stanovništva iz ruralnih područja. Smatra da je još uvijek važno poljoprivrednicima ponuditi kompenzaciju za javna dobra koja pružaju, uključujući i prirodnu i kulturnu baštinu bez komercijalne vrijednosti koju čine otvoreni pašnjaci. Ako se ispostavi da ukidanje sustava mliječnih kvota dovodi do neželjenih odstupanja u uzgoju, trebat će poduzeti političke mjere za promicanje bolje informiranosti potrošača i tržišta općenito te za osiguranje dobrobiti životinja unutar EU-a;

| 20. | ističe da postoje načini povezivanja aktivnosti podržanih programom ruralnog razvoja (2. stup) i onih koje se provode u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za ribarstvo, odnosno fondova unutar zajedničkog strateškog okvira. Proizvodnja bioplina, infrastruktura za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju, inovacije, razvoj vještina, razvoj poduzeća i CLLD-a (lokalnog razvoja vođenog zajednicom), sve te mjere dio su programa ruralnog razvoja, ali su povezane i s drugim fondovima, pri čemu si razne grane industrije međusobno pomažu te se u njima ujedinjuju potrebe i resursi gradova i ruralnih područja; |
| --- | --- |

20.

ističe da postoje načini povezivanja aktivnosti podržanih programom ruralnog razvoja (2. stup) i onih koje se provode u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za ribarstvo, odnosno fondova unutar zajedničkog strateškog okvira. Proizvodnja bioplina, infrastruktura za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju, inovacije, razvoj vještina, razvoj poduzeća i CLLD-a (lokalnog razvoja vođenog zajednicom), sve te mjere dio su programa ruralnog razvoja, ali su povezane i s drugim fondovima, pri čemu si razne grane industrije međusobno pomažu te se u njima ujedinjuju potrebe i resursi gradova i ruralnih područja;

Važnost funkcionalnih odnosa između urbanih i ruralnih područja

| 21. | svjestan je posebnih izazova s kojima se suočavaju ruralne općine koje se nalaze na području neposrednog utjecaja velikih gradova i gradova srednje-veličine te, u okviru definiranja strategija za razvoj takvih područja, preporučuje davanje prednosti funkcionalnom pristupu; |
| --- | --- |

21.

svjestan je posebnih izazova s kojima se suočavaju ruralne općine koje se nalaze na području neposrednog utjecaja velikih gradova i gradova srednje-veličine te, u okviru definiranja strategija za razvoj takvih područja, preporučuje davanje prednosti funkcionalnom pristupu;

| 22. | primjećuje da i gradovi i ruralne općine koje se nalaze na tim funkcionalnim područjima sadrže vrijedne i vrlo korisne socijalne i gospodarske resurse; preporučuje da se, tijekom pripreme strategije za razvoj funkcionalnog područja, procijeni stanje svih postojećih resursa za cjelokupno funkcionalno područje te da se u spomenutoj strategiji uzme u obzir razvoj potencijala sadržanih i u ruralnim općinama i u gradovima kako bi se osiguralo njihovo optimalno iskorištavanje na održivi način; također skreće pažnju na potencijalne opasnosti za ruralna područja koje bi mogle nastati zbog nedostatka uravnoteženog razvoja između gradova i ruralnih općina te su posljedica situacija u kojima grad koristi svoju gospodarsku i demografsku nadmoć; |
| --- | --- |

22.

primjećuje da i gradovi i ruralne općine koje se nalaze na tim funkcionalnim područjima sadrže vrijedne i vrlo korisne socijalne i gospodarske resurse; preporučuje da se, tijekom pripreme strategije za razvoj funkcionalnog područja, procijeni stanje svih postojećih resursa za cjelokupno funkcionalno područje te da se u spomenutoj strategiji uzme u obzir razvoj potencijala sadržanih i u ruralnim općinama i u gradovima kako bi se osiguralo njihovo optimalno iskorištavanje na održivi način; također skreće pažnju na potencijalne opasnosti za ruralna područja koje bi mogle nastati zbog nedostatka uravnoteženog razvoja između gradova i ruralnih općina te su posljedica situacija u kojima grad koristi svoju gospodarsku i demografsku nadmoć;

| 23. | vjeruje da je opsežna i neposredna suradnja između ruralnih zajednica koje se nalaze na funkcionalnom području opravdana, naročito kada je riječ o pripremi strategije za pregovore s gradovima smještenim na takvim područjima; |
| --- | --- |

23.

vjeruje da je opsežna i neposredna suradnja između ruralnih zajednica koje se nalaze na funkcionalnom području opravdana, naročito kada je riječ o pripremi strategije za pregovore s gradovima smještenim na takvim područjima;

| 24. | smatra da bi prilikom razrade strategija za održivi razvoj funkcionalnih područja bilo poželjno pribjeći metodi koja bi zajamčila sudjelovanje mjesnih zajednica te stanovnika i gradova i ruralnih općina. Treba osigurati njihovo sudjelovanje kako na pripremnim sastancima (istraživanje i analitički rad), tako i u trenutku donošenja odluka koje određuju konačan oblik strategije; |
| --- | --- |

24.

smatra da bi prilikom razrade strategija za održivi razvoj funkcionalnih područja bilo poželjno pribjeći metodi koja bi zajamčila sudjelovanje mjesnih zajednica te stanovnika i gradova i ruralnih općina. Treba osigurati njihovo sudjelovanje kako na pripremnim sastancima (istraživanje i analitički rad), tako i u trenutku donošenja odluka koje određuju konačan oblik strategije;

| 25. | isto tako skreće pažnju na činjenicu da se u ruralnim općinama koje se nalaze na prigradskim područjima samo jedan dio stanovništva bavi poljoprivrednom aktivnošću. Stanovnici koji su se iz gradova preselili na takva područja često izražavaju želju za obustavom određenih vrsta poljoprivrednih aktivnosti koje im smetaju, kao što su na primjer gnojenje prirodnim ili umjetnim gnojivom, korištenje poljoprivrednih strojeva, uzgoj životinja i njihova ispaša itd. U okviru prostornog planiranja preporučeno je predvidjeti takve probleme i ublažiti ih. To se naročito može postići strategijom za održivi razvoj koja pomiruje sve gospodarske, socijalne i ekonomske interese, određujući na primjer područja namijenjena poljoprivrednoj proizvodnji kako bi se minimalizirali potencijalni društveni sukobi; |
| --- | --- |

25.

isto tako skreće pažnju na činjenicu da se u ruralnim općinama koje se nalaze na prigradskim područjima samo jedan dio stanovništva bavi poljoprivrednom aktivnošću. Stanovnici koji su se iz gradova preselili na takva područja često izražavaju želju za obustavom određenih vrsta poljoprivrednih aktivnosti koje im smetaju, kao što su na primjer gnojenje prirodnim ili umjetnim gnojivom, korištenje poljoprivrednih strojeva, uzgoj životinja i njihova ispaša itd. U okviru prostornog planiranja preporučeno je predvidjeti takve probleme i ublažiti ih. To se naročito može postići strategijom za održivi razvoj koja pomiruje sve gospodarske, socijalne i ekonomske interese, određujući na primjer područja namijenjena poljoprivrednoj proizvodnji kako bi se minimalizirali potencijalni društveni sukobi;

| 26. | ističe da su programi socijalne integracije u ruralnim područjima koja bilježe stalan priljev gradskog stanovništva jedan od načina rješavanja društvenih sukoba koji bi mogli nastati kao rezultat razlike u stilovima života i vrijednostima te različitih društvenih normi; |
| --- | --- |

26.

ističe da su programi socijalne integracije u ruralnim područjima koja bilježe stalan priljev gradskog stanovništva jedan od načina rješavanja društvenih sukoba koji bi mogli nastati kao rezultat razlike u stilovima života i vrijednostima te različitih društvenih normi;

| 27. | skreće pažnju na potrebu da urbana i ruralna središta zajednički dijele troškove ublažavanja gospodarskih, ekoloških i socijalnih učinaka širenja gradova; |
| --- | --- |

27.

skreće pažnju na potrebu da urbana i ruralna središta zajednički dijele troškove ublažavanja gospodarskih, ekoloških i socijalnih učinaka širenja gradova;

Izazovi za ruralne općine na udaljenim područjima

| 28. | primjećuje da se velika većina ruralnih zajednica nalazi izvan područja neposrednog utjecaja velikih i srednjih gradova. Ova situacija zahtijeva upotrebu posebnih instrumenata za potporu tim područjima. Stoga u okviru Zajedničke poljoprivredne politike i kohezijske politike, koja je također provedena uz pomoć instrumenata regionalnog razvoja, preporučuje uzimanje u obzir rješenja koja bi omogućila učinkovito ostvarivanje teritorijalne kohezije te ponovno uravnoteženje mogućnosti održivog razvoja; |
| --- | --- |

28.

primjećuje da se velika većina ruralnih zajednica nalazi izvan područja neposrednog utjecaja velikih i srednjih gradova. Ova situacija zahtijeva upotrebu posebnih instrumenata za potporu tim područjima. Stoga u okviru Zajedničke poljoprivredne politike i kohezijske politike, koja je također provedena uz pomoć instrumenata regionalnog razvoja, preporučuje uzimanje u obzir rješenja koja bi omogućila učinkovito ostvarivanje teritorijalne kohezije te ponovno uravnoteženje mogućnosti održivog razvoja;

| 29. | svjestan važnosti očuvanja ruralnih područja, poziva na veću podršku lokalnim zajednicama tijekom izgradnje i održavanja infrastrukture, kako tehničke, tako i socijalne, koja utječe na očuvanje vitalnosti tih područja; |
| --- | --- |

29.

svjestan važnosti očuvanja ruralnih područja, poziva na veću podršku lokalnim zajednicama tijekom izgradnje i održavanja infrastrukture, kako tehničke, tako i socijalne, koja utječe na očuvanje vitalnosti tih područja;

| 30. | naglašava funkcionalne odnose koji postoje između perifernih ruralnih područja i malih gradova te poziva na stvaranje odgovarajućih mehanizama za promicanje zajedničkih aktivnosti čiji su ciljevi poboljšanje kvalitete života na tom području, osiguravajući da mala gradska središta pružaju lokalne usluge potrebne za ispravan rad područja o kojem je riječ; |
| --- | --- |

30.

naglašava funkcionalne odnose koji postoje između perifernih ruralnih područja i malih gradova te poziva na stvaranje odgovarajućih mehanizama za promicanje zajedničkih aktivnosti čiji su ciljevi poboljšanje kvalitete života na tom području, osiguravajući da mala gradska središta pružaju lokalne usluge potrebne za ispravan rad područja o kojem je riječ;

| 31. | primjećuje da bi strateški dokumenti u kojima se utvrđuje razvojna politika za ova područja, trebali biti rezultat zajedničkog djelovanja i sporazuma između susjednih lokalnih zajednica (na bilateralnoj ili široj osnovi) te suradnje u području regionalne politike; |
| --- | --- |

31.

primjećuje da bi strateški dokumenti u kojima se utvrđuje razvojna politika za ova područja, trebali biti rezultat zajedničkog djelovanja i sporazuma između susjednih lokalnih zajednica (na bilateralnoj ili široj osnovi) te suradnje u području regionalne politike;

Odnosi između sela i gradova i njihov značajni utjecaj na regionalni razvoj

| 32. | ponovno ističe posebnu važnost zajedničkog djelovanja ruralnih općina i gradova u okviru funkcionalnih područja te potrebu za istim. Isto tako priznaje da bi strategije za razvoj spomenutih područja trebale postati dio višegodišnjeg, barem desetogodišnjeg okvira; |
| --- | --- |

32.

ponovno ističe posebnu važnost zajedničkog djelovanja ruralnih općina i gradova u okviru funkcionalnih područja te potrebu za istim. Isto tako priznaje da bi strategije za razvoj spomenutih područja trebale postati dio višegodišnjeg, barem desetogodišnjeg okvira;

| 33. | savjetuje da se zajednička suradnja ruralnih i urbanih zajednica temelji na načelima teritorijalnog partnerstva; |
| --- | --- |

33.

savjetuje da se zajednička suradnja ruralnih i urbanih zajednica temelji na načelima teritorijalnog partnerstva;

| 34. | smatra da bi prije početka zajedničkog djelovanja u okviru funkcionalnog područja trebalo provesti veliku javnu raspravu, nakon koje bi svaka uključena zajednica donijela suverenu odluku. Isto tako, potencijalno naknadno povlačenje bilo koje općine iz suradnje na funkcionalnom području trebali bi odobriti svi gradovi i zajednice koje surađuju na prostoru o kojem je riječ, uzimajući u obzir postojanje mreže infrastrukture i društvenih veza; |
| --- | --- |

34.

smatra da bi prije početka zajedničkog djelovanja u okviru funkcionalnog područja trebalo provesti veliku javnu raspravu, nakon koje bi svaka uključena zajednica donijela suverenu odluku. Isto tako, potencijalno naknadno povlačenje bilo koje općine iz suradnje na funkcionalnom području trebali bi odobriti svi gradovi i zajednice koje surađuju na prostoru o kojem je riječ, uzimajući u obzir postojanje mreže infrastrukture i društvenih veza;

| 35. | skreće pažnju na međuovisnost gradova i ruralnih općina u okviru funkcionalnih područja, koja proizlazi iz zajedničkog iskorištavanja ljudskih, prirodnih i gospodarskih resursa te iz zajedničkog djelovanja javnih službi; |
| --- | --- |

35.

skreće pažnju na međuovisnost gradova i ruralnih općina u okviru funkcionalnih područja, koja proizlazi iz zajedničkog iskorištavanja ljudskih, prirodnih i gospodarskih resursa te iz zajedničkog djelovanja javnih službi;

| 36. | savjetuje da se trenutni trendovi koji se javljaju u urbanim zajednicama, a tiču se načina života, iskoriste u svrhu promicanja vrijednosti ruralnih područja. Naglašava da umrežavanje nudi nove mogućnosti za stvaranjem čvrstih veza između poljoprivrednika i potrošača prehrambenih proizvoda. Ustvrđuje da takve inicijative mogu značajno pridonijeti razvoju nove vrste odnosa između sela i gradova; |
| --- | --- |

36.

savjetuje da se trenutni trendovi koji se javljaju u urbanim zajednicama, a tiču se načina života, iskoriste u svrhu promicanja vrijednosti ruralnih područja. Naglašava da umrežavanje nudi nove mogućnosti za stvaranjem čvrstih veza između poljoprivrednika i potrošača prehrambenih proizvoda. Ustvrđuje da takve inicijative mogu značajno pridonijeti razvoju nove vrste odnosa između sela i gradova;

| 37. | naglašava da kratki lanci opskrbe poljoprivrednim proizvodima doprinose razvoju održive proizvodnje i odgovorne potrošnje. Oni odgovaraju na rastuću potražnju potrošača za izvornim proizvodima, sezonskim proizvodima, blizinom i društvenim vezama. Ovo je također i socijalno osviješteni model potrošnje koji podrazumijeva ponašanje u skladu s očuvanjem okoliša uz smanjenje ambalaže i ograničavanje emisije CO2 te davanje podrške praksi održive proizvodnje. Podrška kratkim lancima opskrbe trebala bi koegzistirati s promidžbom suradničke integracije kao čimbenik koji ojačava položaj poljoprivrednika na tržištima. Koncentracija ponude kojom se mogu zajamčiti pravedne cijene poljoprivrednicima i odgovoriti na rastuću potražnju za prehrambenim proizvodima, pokazala se učinkovitom; |
| --- | --- |

37.

naglašava da kratki lanci opskrbe poljoprivrednim proizvodima doprinose razvoju održive proizvodnje i odgovorne potrošnje. Oni odgovaraju na rastuću potražnju potrošača za izvornim proizvodima, sezonskim proizvodima, blizinom i društvenim vezama. Ovo je također i socijalno osviješteni model potrošnje koji podrazumijeva ponašanje u skladu s očuvanjem okoliša uz smanjenje ambalaže i ograničavanje emisije CO2 te davanje podrške praksi održive proizvodnje. Podrška kratkim lancima opskrbe trebala bi koegzistirati s promidžbom suradničke integracije kao čimbenik koji ojačava položaj poljoprivrednika na tržištima. Koncentracija ponude kojom se mogu zajamčiti pravedne cijene poljoprivrednicima i odgovoriti na rastuću potražnju za prehrambenim proizvodima, pokazala se učinkovitom;

| 38. | naglašava, međutim, da se proizvođači koji žele sudjelovati u tom postupku suočavaju s brojnim poteškoćama. Često je teško osigurati redovitu i održivu ponudu dobara potrošaču koji želi redovitost opskrbe i u vidu količine, ali i raznolikosti proizvoda. Takva vrsta aktivnosti najčešće zahtijeva skupu opremu (npr. posebno prilagođena vozila, sustavi za hlađenja, mjesto prodaje i sredstva za preradu, itd ...). Odbor stoga preporučuje pružanje odgovarajuće pomoći takvoj vrsti aktivnosti; |
| --- | --- |

38.

naglašava, međutim, da se proizvođači koji žele sudjelovati u tom postupku suočavaju s brojnim poteškoćama. Često je teško osigurati redovitu i održivu ponudu dobara potrošaču koji želi redovitost opskrbe i u vidu količine, ali i raznolikosti proizvoda. Takva vrsta aktivnosti najčešće zahtijeva skupu opremu (npr. posebno prilagođena vozila, sustavi za hlađenja, mjesto prodaje i sredstva za preradu, itd ...). Odbor stoga preporučuje pružanje odgovarajuće pomoći takvoj vrsti aktivnosti;

| 39. | primjećuje da pitanja fizičke pristupačnosti ruralnim područjima, njihova udaljenost od središta donošenja odluka te istraživačkog središta, kao i ograničen pristup novim tehnologijama, za mnoge ruralne zajednice predstavljaju velike nedostatke koje je teško otkloniti a koji predstavljaju ključne čimbenike za mogućnosti razvoja, jednake mogućnosti i kvalitetu života. Osim toga, što se tiče socijalnih pitanja, ruralna područja bilježe slabiju stopu aktivnosti nego urbana područja, a time je i broj radnih mjesta također manji. |
| --- | --- |

39.

primjećuje da pitanja fizičke pristupačnosti ruralnim područjima, njihova udaljenost od središta donošenja odluka te istraživačkog središta, kao i ograničen pristup novim tehnologijama, za mnoge ruralne zajednice predstavljaju velike nedostatke koje je teško otkloniti a koji predstavljaju ključne čimbenike za mogućnosti razvoja, jednake mogućnosti i kvalitetu života. Osim toga, što se tiče socijalnih pitanja, ruralna područja bilježe slabiju stopu aktivnosti nego urbana područja, a time je i broj radnih mjesta također manji.

| 40. | napominje da se tim dobro poznatim problemima pridodaju novi izazovi, poput učinka klimatskih promjena, gubitka biološke raznolikosti i drugih ekoloških problema, polaganog nestajanja ruralnog prostora, naročito poljoprivrednih površina, kao i problema starenja stanovništva; naglašava da bi trebalo nastojati bolje razumjeti ovaj problem i poduzeti potrebne korake za njegovo rješavanje, uz pomoć dinamičnih politika za rješavanje problema smanjenja broja stanovnika; |
| --- | --- |

40.

napominje da se tim dobro poznatim problemima pridodaju novi izazovi, poput učinka klimatskih promjena, gubitka biološke raznolikosti i drugih ekoloških problema, polaganog nestajanja ruralnog prostora, naročito poljoprivrednih površina, kao i problema starenja stanovništva; naglašava da bi trebalo nastojati bolje razumjeti ovaj problem i poduzeti potrebne korake za njegovo rješavanje, uz pomoć dinamičnih politika za rješavanje problema smanjenja broja stanovnika;

| 41. | izražava žaljenje zbog smanjenja dinamičnosti u ruralnim područjima u odnosu na urbana područja. također naglašava da su u 5. izvješću o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, objavljenom u studenome 2010. godine, naglašene socijalne i gospodarske nejednakosti između europskih regija; |
| --- | --- |

41.

izražava žaljenje zbog smanjenja dinamičnosti u ruralnim područjima u odnosu na urbana područja. također naglašava da su u 5. izvješću o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, objavljenom u studenome 2010. godine, naglašene socijalne i gospodarske nejednakosti između europskih regija;

| 42. | ističe da je, unatoč prilagodbama koje su provela pretežito ruralna područja, njihov stupanj razvoja značajno ispod prosjeka EU-a. Podsjeća da je ova razlika naročito vidljiva u odnosu na regije u kojima prevladavaju urbana područja. U 12 država članica Europske unije prosječni BDP ruralnih područja manji je za 73 % od onog u urbanim područjima. Nejednakosti između ruralnih i urbanih područja osobito su vidljive u Srednjoj i Istočnoj Europi, kao i na jugu Europe; |
| --- | --- |

42.

ističe da je, unatoč prilagodbama koje su provela pretežito ruralna područja, njihov stupanj razvoja značajno ispod prosjeka EU-a. Podsjeća da je ova razlika naročito vidljiva u odnosu na regije u kojima prevladavaju urbana područja. U 12 država članica Europske unije prosječni BDP ruralnih područja manji je za 73 % od onog u urbanim područjima. Nejednakosti između ruralnih i urbanih područja osobito su vidljive u Srednjoj i Istočnoj Europi, kao i na jugu Europe;

| 43. | poziva na sistematično i sveobuhvatno utvrđivanje zona siromaštva u ruralnim područjima (barem na razini NUTS 3), kako bi se povećala učinkovitost korištenja zajmova za borbu protiv društvene marginalizacije; |
| --- | --- |

43.

poziva na sistematično i sveobuhvatno utvrđivanje zona siromaštva u ruralnim područjima (barem na razini NUTS 3), kako bi se povećala učinkovitost korištenja zajmova za borbu protiv društvene marginalizacije;

| 44. | ponovno ustvrđuje da je uspostava okvira višerazinskog upravljanja neizostavan uvjet za učinkovito redefiniranje europskih i nacionalnih politika, uključujući i Zajedničku poljoprivrednu politiku nakon 2013. godine. U tom smislu, potrebno je hitno riješiti brojne postojeće nesigurnosti. Iako se to načelo izričito priznaje u prijedlogu za opću uredbu, još uvijek postoje nejasnoće povezane s ulogom lokalnih i regionalnih vlasti u ugovorima o partnerstvu. Regije i zajednice u ruralnim područjima više ne mogu biti zadovoljne samo statusima subjekata sufinanciranja, koji ne sudjeluju u određivanju prioriteta ni u postupku provedbe i upravljanja. U smjernicama Europske komisije za sastavljanje ugovora o partnerstvu potrebno je jasno naznačiti da je u pripremu tih ugovora važno uključiti i predstavnike ruralnih područja. |
| --- | --- |

44.

ponovno ustvrđuje da je uspostava okvira višerazinskog upravljanja neizostavan uvjet za učinkovito redefiniranje europskih i nacionalnih politika, uključujući i Zajedničku poljoprivrednu politiku nakon 2013. godine. U tom smislu, potrebno je hitno riješiti brojne postojeće nesigurnosti. Iako se to načelo izričito priznaje u prijedlogu za opću uredbu, još uvijek postoje nejasnoće povezane s ulogom lokalnih i regionalnih vlasti u ugovorima o partnerstvu. Regije i zajednice u ruralnim područjima više ne mogu biti zadovoljne samo statusima subjekata sufinanciranja, koji ne sudjeluju u određivanju prioriteta ni u postupku provedbe i upravljanja. U smjernicama Europske komisije za sastavljanje ugovora o partnerstvu potrebno je jasno naznačiti da je u pripremu tih ugovora važno uključiti i predstavnike ruralnih područja.

Europska strategija i politike za ruralna područja za razdoblje do 2030. godine

| 45. | Vjeruje da bi buduća europska politika za ruralni razvoj trebala:






  — | biti u skladu s održivošću ruralnih područja, |
| --- | --- | --- |

45.

Vjeruje da bi buduća europska politika za ruralni razvoj trebala:

—

biti u skladu s održivošću ruralnih područja,

| — | prepoznati da ruralna područja nude mogućnosti razvoja te da imaju ključnu ulogu u odgovaranju na europske izazove, |
| --- | --- |

—

prepoznati da ruralna područja nude mogućnosti razvoja te da imaju ključnu ulogu u odgovaranju na europske izazove,

| — | prepoznati da je raznolikost europskih ruralnih područja važan čimbenik u odgovaranju na buduće izazove, |
| --- | --- |

—

prepoznati da je raznolikost europskih ruralnih područja važan čimbenik u odgovaranju na buduće izazove,

| — | biti transparentna i jasna u cilju osiguranja njezinog što šireg prihvaćanja, |
| --- | --- |

—

biti transparentna i jasna u cilju osiguranja njezinog što šireg prihvaćanja,

| — | vrednovati regionalnu raznolikost kako bi postigli zajednički europski cilj i osigurali da nijedna regija nije zanemarena; |
| --- | --- |

—

vrednovati regionalnu raznolikost kako bi postigli zajednički europski cilj i osigurali da nijedna regija nije zanemarena;

| 46. | smatra da je za ispunjavanje tih ciljeva potrebno da buduća politika za ruralni razvoj osigura veću uključenost poljoprivrednika u pružanje javnih usluga; |
| --- | --- |

46.

smatra da je za ispunjavanje tih ciljeva potrebno da buduća politika za ruralni razvoj osigura veću uključenost poljoprivrednika u pružanje javnih usluga;

| 47. | smatra da će se u novom programskom razdoblju trenutna težnja da se financijska pomoć za ruralni razvoj usmjeri samo na poljoprivredni sektor trebati uravnotežiti kako bi se osigurao istinski gospodarski razvoj u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

47.

smatra da će se u novom programskom razdoblju trenutna težnja da se financijska pomoć za ruralni razvoj usmjeri samo na poljoprivredni sektor trebati uravnotežiti kako bi se osigurao istinski gospodarski razvoj u ruralnim područjima.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/86 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/86

---

Mišljenje Odbora regija – Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate

2013/C 356/15

ODBOR REGIJA

| — | u potpunosti podržava pristup koji je Komisija zauzela u ovoj novoj komunikaciji, prema kojem se priznaje politička uloga lokalnih i regionalnih vlasti u kreiranju politika i donošenju odluka za što im treba odgovarajuća razina autonomije, razvoj kapaciteta i financijska sredstva; |
| --- | --- |

—

u potpunosti podržava pristup koji je Komisija zauzela u ovoj novoj komunikaciji, prema kojem se priznaje politička uloga lokalnih i regionalnih vlasti u kreiranju politika i donošenju odluka za što im treba odgovarajuća razina autonomije, razvoj kapaciteta i financijska sredstva;

| — | pozdravlja zamisao da podrška javnom sektoru u partnerskim zemljama, namijenjena poticanju djelotvornije i učinkovitije izrade i provedbe državnih razvojnih planova i politika treba također u obzir uzeti i važnu ulogu lokalnog javnog sektora; |
| --- | --- |

—

pozdravlja zamisao da podrška javnom sektoru u partnerskim zemljama, namijenjena poticanju djelotvornije i učinkovitije izrade i provedbe državnih razvojnih planova i politika treba također u obzir uzeti i važnu ulogu lokalnog javnog sektora;

| — | potiče Komisiju da usvoji pravila (provedba pravila financijskih uredbi) za potpuno financiranje tamo „gdje je u interesu Zajednice da bude jedini izvor financija za djelovanje“ u njezinim programima kao npr. u programu „Nedržavni činitelji i lokalne vlasti”; |
| --- | --- |

—

potiče Komisiju da usvoji pravila (provedba pravila financijskih uredbi) za potpuno financiranje tamo „gdje je u interesu Zajednice da bude jedini izvor financija za djelovanje“ u njezinim programima kao npr. u programu „Nedržavni činitelji i lokalne vlasti”;

| — | slaže se s Komisijom da EU svoju podršku treba prilagoditi sve većoj ulozi, potencijalu i potrebama lokalnih i regionalnih vlasti i udruga lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama s ciljem da se prijeđe s učinkovite pomoći na razvojnu učinkovitost; ističe da to podrazumijeva povećana financijska izdvajanja za potporu decentralizaciji i osnaživanju lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga. |
| --- | --- |

—

slaže se s Komisijom da EU svoju podršku treba prilagoditi sve većoj ulozi, potencijalu i potrebama lokalnih i regionalnih vlasti i udruga lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama s ciljem da se prijeđe s učinkovite pomoći na razvojnu učinkovitost; ističe da to podrazumijeva povećana financijska izdvajanja za potporu decentralizaciji i osnaživanju lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga.

| — | izražava volju da uz financijsku i tehničku potporu Komisije doprinese razvoju mjera za procjenu i praćenje vidova decentralizacije u partnerskim zemljama, u suradnji sa svim zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

—

izražava volju da uz financijsku i tehničku potporu Komisije doprinese razvoju mjera za procjenu i praćenje vidova decentralizacije u partnerskim zemljama, u suradnji sa svim zainteresiranim stranama;

| — | navodi da je, kako bi se osigurala široka uključenost lokalnih vlasti u program za razdoblje poslije 2015. godine, potrebno istinsko sudjelovanje te da se, za razliku od milenijskih razvojnih ciljeva, ova uključenost mora osigurati u ranoj fazi izrade programa za razdoblje poslije 2015. godine, uz potrebna financijska sredstva. |
| --- | --- |

—

navodi da je, kako bi se osigurala široka uključenost lokalnih vlasti u program za razdoblje poslije 2015. godine, potrebno istinsko sudjelovanje te da se, za razliku od milenijskih razvojnih ciljeva, ova uključenost mora osigurati u ranoj fazi izrade programa za razdoblje poslije 2015. godine, uz potrebna financijska sredstva.

| — | ponovno ističe svoju potporu proglašenju 2015. godine Europskom godinom razvoja i stoga zahtijeva da se inicijativama lokalnih i regionalnih vlasti u proračunu osigura odgovarajuća financijska potpora. |
| --- | --- |

—

ponovno ističe svoju potporu proglašenju 2015. godine Europskom godinom razvoja i stoga zahtijeva da se inicijativama lokalnih i regionalnih vlasti u proračunu osigura odgovarajuća financijska potpora.

| — | ponovno potvrđuje spremnost da europskim lokalnim i regionalnim vlastima pruži politički prostor za razvoj međunarodne i prekogranične suradnje. |
| --- | --- |

—

ponovno potvrđuje spremnost da europskim lokalnim i regionalnim vlastima pruži politički prostor za razvoj međunarodne i prekogranične suradnje.

| Izvjestitelj | Hans JANSSEN (NL/EPP), gradonačelnik Oisterwijka |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate
  COM(2013) 280 final |

Izvjestitelj

Hans JANSSEN (NL/EPP), gradonačelnik Oisterwijka

Referentni dokument

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate

COM(2013) 280 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja novu komunikaciju Europske komisije o Osnaživanju lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate. Ovo je važan korak u izričitom priznavanju i razradi specifičnog položaja lokalnih i regionalnih vlasti koje u razvojnoj politici EU-a sudjeluju uz druge partnere i činitelje, kao što su središnje vlade i organizacije civilnog društva, ali se od njih i razlikuju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja novu komunikaciju Europske komisije o Osnaživanju lokalnih vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate. Ovo je važan korak u izričitom priznavanju i razradi specifičnog položaja lokalnih i regionalnih vlasti koje u razvojnoj politici EU-a sudjeluju uz druge partnere i činitelje, kao što su središnje vlade i organizacije civilnog društva, ali se od njih i razlikuju;

| 2. | prisjeća se da je 2008. godine Europska komisija izdala prvu komunikaciju (1) o ulozi lokalnih i regionalnih vlasti u razvoju. To je bio velik korak prema priznavanju mjesta, uloge i dodane vrijednosti lokalnih i regionalnih vlasti u razvojnoj politici i suradnji; |
| --- | --- |

2.

prisjeća se da je 2008. godine Europska komisija izdala prvu komunikaciju (1) o ulozi lokalnih i regionalnih vlasti u razvoju. To je bio velik korak prema priznavanju mjesta, uloge i dodane vrijednosti lokalnih i regionalnih vlasti u razvojnoj politici i suradnji;

| 3. | poziva se na prijašnja mišljenja OR-a, naročito ona najnovija o komunikacijama na temu Globalna Europa: novi pristup financiranju vanjskog djelovanja EU-a i Povećanje učinaka razvojne politike EU-a: program za promjene, u kojima se naglašava specifična uloga lokalnih i regionalnih vlasti u vanjskom djelovanju EU-a; |
| --- | --- |

3.

poziva se na prijašnja mišljenja OR-a, naročito ona najnovija o komunikacijama na temu Globalna Europa: novi pristup financiranju vanjskog djelovanja EU-a i Povećanje učinaka razvojne politike EU-a: program za promjene, u kojima se naglašava specifična uloga lokalnih i regionalnih vlasti u vanjskom djelovanju EU-a;

| 4. | u potpunosti podržava pristup koji je Komisija zauzela u ovoj novoj komunikaciji, prema kojem se priznaje politička uloga lokalnih i regionalnih vlasti u kreiranju politika i donošenju odluka za što im treba odgovarajuća razina autonomije, razvoj kapaciteta i financijska sredstva; |
| --- | --- |

4.

u potpunosti podržava pristup koji je Komisija zauzela u ovoj novoj komunikaciji, prema kojem se priznaje politička uloga lokalnih i regionalnih vlasti u kreiranju politika i donošenju odluka za što im treba odgovarajuća razina autonomije, razvoj kapaciteta i financijska sredstva;

| 5. | podsjeća da svaka vrsta lokalne vlasti tj. regije, pokrajine, okruzi, oblasti, općine, sela itd. igraju stratešku ulogu u unaprjeđivanju demokratskog upravljanja i doprinosu učinkovitijem razvoju. Stoga ne vidi razlog zašto je komunikacija Europske komisije prije svega usredotočena na općinsku razinu kako je navedeno u 1. fusnoti. |
| --- | --- |

5.

podsjeća da svaka vrsta lokalne vlasti tj. regije, pokrajine, okruzi, oblasti, općine, sela itd. igraju stratešku ulogu u unaprjeđivanju demokratskog upravljanja i doprinosu učinkovitijem razvoju. Stoga ne vidi razlog zašto je komunikacija Europske komisije prije svega usredotočena na općinsku razinu kako je navedeno u 1. fusnoti.

| 6. | pozdravlja osnaživanje lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama koje se zagovara u komunikaciji jer će im to pomoći u obavljanju važne uloge na području ljudskih prava, demokracije, ostalih ključnih elemenata dobrog upravljanja te uključivog i održivog rasta ljudskog razvoja koja im je povjerena, između ostalog, u Programu za promjene (Agenda for Change); |
| --- | --- |

6.

pozdravlja osnaživanje lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama koje se zagovara u komunikaciji jer će im to pomoći u obavljanju važne uloge na području ljudskih prava, demokracije, ostalih ključnih elemenata dobrog upravljanja te uključivog i održivog rasta ljudskog razvoja koja im je povjerena, između ostalog, u Programu za promjene (Agenda for Change);

| 7. | ponavlja da lokalne i regionalne vlasti u Europi posjeduju bogato iskustvo na mnogim područjima za koja lokalne i regionalne vlasti u partnerskim zemljama trebaju stvarati kapacitete. To bi trebalo jasnije izreći u komunikaciji, koja bi se također trebala usredotočiti na to kako ovo iskustvo prenijeti, između ostalog, međusobnom razmjenom znanja među kolegama, i prilagoditi ga lokalnim okolnostima; |
| --- | --- |

7.

ponavlja da lokalne i regionalne vlasti u Europi posjeduju bogato iskustvo na mnogim područjima za koja lokalne i regionalne vlasti u partnerskim zemljama trebaju stvarati kapacitete. To bi trebalo jasnije izreći u komunikaciji, koja bi se također trebala usredotočiti na to kako ovo iskustvo prenijeti, između ostalog, međusobnom razmjenom znanja među kolegama, i prilagoditi ga lokalnim okolnostima;

| 8. | vjeruje da bi se, na temelju analize iz komunikacije, lokalne i regionalne vlasti trebale više uključiti u izradu razvojnog programa za razdoblje poslije 2025. godine. Važna uloga lokalnih i regionalnih vlasti ne odnosi se samo na održivi razvoj, već i na srodna područja, kao što su uključiva urbanizacija, socijalna kohezija, prilagodba klimatskim promjenama, sigurnost ljudi itd. U tom pogledu:






  — | pozdravlja izvješće Komisije uglednih osoba na visokoj razini pri glavnom tajništvu UN-a u vezi s razvojnim programom poslije 2015. godine; |
| --- | --- | --- |

8.

vjeruje da bi se, na temelju analize iz komunikacije, lokalne i regionalne vlasti trebale više uključiti u izradu razvojnog programa za razdoblje poslije 2025. godine. Važna uloga lokalnih i regionalnih vlasti ne odnosi se samo na održivi razvoj, već i na srodna područja, kao što su uključiva urbanizacija, socijalna kohezija, prilagodba klimatskim promjenama, sigurnost ljudi itd. U tom pogledu:

—

pozdravlja izvješće Komisije uglednih osoba na visokoj razini pri glavnom tajništvu UN-a u vezi s razvojnim programom poslije 2015. godine;

| — | pozdravlja činjenicu da će se konferencija HABITAT III (2) koja će se održati 2016. godine usredotočiti na novi program za gradove; |
| --- | --- |

—

pozdravlja činjenicu da će se konferencija HABITAT III (2) koja će se održati 2016. godine usredotočiti na novi program za gradove;

| — | ističe potrebu da se lokalne i regionalne vlasti u potpunosti uključe u određivanje doprinosa i stajališta EU-a, uključivši i tijekom pripremnih postupaka; |
| --- | --- |

—

ističe potrebu da se lokalne i regionalne vlasti u potpunosti uključe u određivanje doprinosa i stajališta EU-a, uključivši i tijekom pripremnih postupaka;

| 9. | priznaje otvoreni proces koji se primjenjivao u pripremnoj fazi komunikacije. Lokalne i regionalne vlasti mogle su priložiti svoje doprinose i ideje, a u raznim je prigodama dolazilo do razmjene stavova, između ostalog na sastanku OR-ovog povjerenstva CIVEX; |
| --- | --- |

9.

priznaje otvoreni proces koji se primjenjivao u pripremnoj fazi komunikacije. Lokalne i regionalne vlasti mogle su priložiti svoje doprinose i ideje, a u raznim je prigodama dolazilo do razmjene stavova, između ostalog na sastanku OR-ovog povjerenstva CIVEX;

| 10. | uviđa da se u komunikaciji priznaje ključna uloga OR-a u poticanju i usklađivanju napora koje lokalne i regionalne vlasti poduzimaju na području razvoja te nudi nastavak svoje suradnje u daljnjem kreiranju i provedbi razvojne politike EU-a. Primjereni forumi za to uključuju konferencije o decentraliziranoj suradnji koja olakšava dijalog između lokalnih i regionalnih vlasti iz EU-a i zemalja u razvoju te s europskim institucijama, posebice što se tiče napora koje poduzima EU da podrži razvoj u susjednim zemljama, zatim Euro-Mediteranska skupština lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM) i Konferencija lokalnih i regionalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP), dvije skupštine koje okupljaju lokalne i regionalne predstavnike iz EU-a i (susjednih) partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

10.

uviđa da se u komunikaciji priznaje ključna uloga OR-a u poticanju i usklađivanju napora koje lokalne i regionalne vlasti poduzimaju na području razvoja te nudi nastavak svoje suradnje u daljnjem kreiranju i provedbi razvojne politike EU-a. Primjereni forumi za to uključuju konferencije o decentraliziranoj suradnji koja olakšava dijalog između lokalnih i regionalnih vlasti iz EU-a i zemalja u razvoju te s europskim institucijama, posebice što se tiče napora koje poduzima EU da podrži razvoj u susjednim zemljama, zatim Euro-Mediteranska skupština lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM) i Konferencija lokalnih i regionalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP), dvije skupštine koje okupljaju lokalne i regionalne predstavnike iz EU-a i (susjednih) partnerskih zemalja;

Kontekst

| 11. | slaže se s Komisijom da programi i politike koji se izvode na središnjoj razini, s pristupom „odozgo prema dolje”, ne mogu sami po sebi riješiti složene probleme održivog razvoja i borbe protiv siromaštva te da javni i privatni činitelji također imaju svoju ulogu, posebice na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

11.

slaže se s Komisijom da programi i politike koji se izvode na središnjoj razini, s pristupom „odozgo prema dolje”, ne mogu sami po sebi riješiti složene probleme održivog razvoja i borbe protiv siromaštva te da javni i privatni činitelji također imaju svoju ulogu, posebice na lokalnoj razini;

| 12. | slaže se s uravnoteženim stavom koji je Komisija zauzela prema ključnoj ulozi lokalnih i regionalnih vlasti: s jedne strane, njihova ključna uloga može se odvijati odvojeno od načina na koji funkcioniraju središnje vlasti (na primjer, u nestabilnim državama), no, s druge strane, mogu je potkopati negativni čimbenici, uključujući i one na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

slaže se s uravnoteženim stavom koji je Komisija zauzela prema ključnoj ulozi lokalnih i regionalnih vlasti: s jedne strane, njihova ključna uloga može se odvijati odvojeno od načina na koji funkcioniraju središnje vlasti (na primjer, u nestabilnim državama), no, s druge strane, mogu je potkopati negativni čimbenici, uključujući i one na lokalnoj razini;

| 13. | pozdravlja prijedlog većeg strateškog sudjelovanja Europske komisije, zajedno s lokalnim i regionalnim vlastima u partnerskim zemljama, u osnaženju i postizanju razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja prijedlog većeg strateškog sudjelovanja Europske komisije, zajedno s lokalnim i regionalnim vlastima u partnerskim zemljama, u osnaženju i postizanju razvojnih ciljeva;

| 14. | dijeli stav Komisije da političko priznanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u razvojnim procesima treba biti popraćeno odgovarajućom razinom autonomije, razvojem kapaciteta i financijskim sredstvima kako bi njihovo osnaživanje bilo potpuno i kako bi odražavalo diobu nadležnosti između različitih razina upravljanja; |
| --- | --- |

14.

dijeli stav Komisije da političko priznanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti u razvojnim procesima treba biti popraćeno odgovarajućom razinom autonomije, razvojem kapaciteta i financijskim sredstvima kako bi njihovo osnaživanje bilo potpuno i kako bi odražavalo diobu nadležnosti između različitih razina upravljanja;

| 15. | poziva Komisiju da ove istinite primjedbe hitno pretvori u prioritete koje u okviru programa suradnje dogovara s partnerskim zemljama. Uzevši u obzir važnost lokalnih i regionalnih vlasti, one bi trebale u potpunosti biti uključene u pripremu i provedbu tih programa, između ostalog putem njihovih predstavničkih udruga; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju da ove istinite primjedbe hitno pretvori u prioritete koje u okviru programa suradnje dogovara s partnerskim zemljama. Uzevši u obzir važnost lokalnih i regionalnih vlasti, one bi trebale u potpunosti biti uključene u pripremu i provedbu tih programa, između ostalog putem njihovih predstavničkih udruga;

Oslobađanje razvojnih potencijala lokalnih vlasti

| 16. | pozdravlja zamisao prema kojoj bi podrška javnom sektoru u partnerskim zemljama, namijenjena poticanju djelotvornije i učinkovitije izrade i provedbe nacionalnih razvojnih planova i politika, trebala u obzir uzeti i važnu ulogu javnog sektora na lokalnoj i regionalnoj razini. Ovo se podudara s pozivom Odbora regija na veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u razvojnu politiku kako unutar EU-a, tako i u partnerskim zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja zamisao prema kojoj bi podrška javnom sektoru u partnerskim zemljama, namijenjena poticanju djelotvornije i učinkovitije izrade i provedbe nacionalnih razvojnih planova i politika, trebala u obzir uzeti i važnu ulogu javnog sektora na lokalnoj i regionalnoj razini. Ovo se podudara s pozivom Odbora regija na veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u razvojnu politiku kako unutar EU-a, tako i u partnerskim zemljama u razvoju;

| 17. | podržava važnost koju Komisija daje partnerstvima s dionicima i mehanizmima dijaloga na razini korisnika kao mogućnost za uspostavljanje dijaloga s relevantnim središnjim vlastima kako bi se osiguralo da se njihove potrebe i problemi prepoznaju i uzmu u obzir. To je u skladu s pristupom višerazinskog upravljanja. Istovremeno, višerazinski pristup traži da središnje vlasti započnu dijalog s lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se upoznale s potrebama i problemima na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

17.

podržava važnost koju Komisija daje partnerstvima s dionicima i mehanizmima dijaloga na razini korisnika kao mogućnost za uspostavljanje dijaloga s relevantnim središnjim vlastima kako bi se osiguralo da se njihove potrebe i problemi prepoznaju i uzmu u obzir. To je u skladu s pristupom višerazinskog upravljanja. Istovremeno, višerazinski pristup traži da središnje vlasti započnu dijalog s lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se upoznale s potrebama i problemima na lokalnoj razini;

| 18. | Zahtjev za sufinanciranje u državama članicama EU-a i partnerskim zemljama sprečava sudjelovanje određenih činitelja. U partnerskim zemljama, ograničenja koja se tiču financijskih sredstava mogu spriječiti sudjelovanje lokalnih činitelja, dok u državama članicama poput Švedske lokalna i regionalna uprava ne može sudjelovati u programima kao što su „Nedržavni činitelji ili lokalne vlasti” jer im se ne dopušta da lokalne poreze koriste za financiranje međunarodne razvojne suradnje. S obzirom na specifične ciljeve programa i širok opseg iskustava raznih europskih zemalja (socijalna skrb, decentralizacija, zdravstvena skrb itd.), čini se da ovo nije u interesu EU-a i njegovog programa za vanjsku suradnju. Kako bi se izbjegla ova situacija, Odbor regija potiče Komisiju da usvoji pravila (provedba pravila financijskih uredbi) za potpuno financiranje tamo „gdje je u interesu Zajednice da bude jedini izvor financija za djelovanje“ (članak 253 stavak 1. točka e). |
| --- | --- |

18.

Zahtjev za sufinanciranje u državama članicama EU-a i partnerskim zemljama sprečava sudjelovanje određenih činitelja. U partnerskim zemljama, ograničenja koja se tiču financijskih sredstava mogu spriječiti sudjelovanje lokalnih činitelja, dok u državama članicama poput Švedske lokalna i regionalna uprava ne može sudjelovati u programima kao što su „Nedržavni činitelji ili lokalne vlasti” jer im se ne dopušta da lokalne poreze koriste za financiranje međunarodne razvojne suradnje. S obzirom na specifične ciljeve programa i širok opseg iskustava raznih europskih zemalja (socijalna skrb, decentralizacija, zdravstvena skrb itd.), čini se da ovo nije u interesu EU-a i njegovog programa za vanjsku suradnju. Kako bi se izbjegla ova situacija, Odbor regija potiče Komisiju da usvoji pravila (provedba pravila financijskih uredbi) za potpuno financiranje tamo „gdje je u interesu Zajednice da bude jedini izvor financija za djelovanje“ (članak 253 stavak 1. točka e).

| 19. | naglašava važnost teritorijalnog pristupa razvoju koji se spominje u komunikaciji te poziva EU da surađuje s drugim razvojnim partnerima na razradi i provedbi ovog pristupa. EU bi također trebao razraditi poticaje poput dodatne financijske potpore partnerskim zemljama koje, kroz dijalog s lokalnim i regionalnim vlastima i njihovim udrugama unutar zemlje, doista rade na primjeni teritorijalnog pristupa u državnim razvojnim planovima; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost teritorijalnog pristupa razvoju koji se spominje u komunikaciji te poziva EU da surađuje s drugim razvojnim partnerima na razradi i provedbi ovog pristupa. EU bi također trebao razraditi poticaje poput dodatne financijske potpore partnerskim zemljama koje, kroz dijalog s lokalnim i regionalnim vlastima i njihovim udrugama unutar zemlje, doista rade na primjeni teritorijalnog pristupa u državnim razvojnim planovima;

Oblikovanje potpore EU-a poboljšanom upravljanju i učinkovitijim razvojnim rezultatima na lokalnoj razini

| 20. | primjećuje da, iako je prijedlog Komisije za podršku legitimnih vlasti primjeren, izričito spominjanje u prvom stavku ovog odjeljka „mogućnosti usklađivanja s regionalnim vlastima” prema mišljenju Odbora, nema smisla s obzirom na postavku iz 1. fusnote komunikacije prema kojoj pojam „lokalne vlasti” koji ona koristi uključuje sve podnacionalne vlasti, tj. ne samo općine i gradove, već i oblasti, pokrajine i regije; |
| --- | --- |

20.

primjećuje da, iako je prijedlog Komisije za podršku legitimnih vlasti primjeren, izričito spominjanje u prvom stavku ovog odjeljka „mogućnosti usklađivanja s regionalnim vlastima” prema mišljenju Odbora, nema smisla s obzirom na postavku iz 1. fusnote komunikacije prema kojoj pojam „lokalne vlasti” koji ona koristi uključuje sve podnacionalne vlasti, tj. ne samo općine i gradove, već i oblasti, pokrajine i regije;

| 21. | slaže se s Komisijom da je politička volja uvjet za uspješnu decentralizaciju. Međutim, u skladu s komunikacijom, tu političku volju treba promicati kroz, primjerice, dijalog o politikama, a kada se pokaže, treba je nagraditi poticajnim mjerama u okviru suradnje s EU-om. |
| --- | --- |

21.

slaže se s Komisijom da je politička volja uvjet za uspješnu decentralizaciju. Međutim, u skladu s komunikacijom, tu političku volju treba promicati kroz, primjerice, dijalog o politikama, a kada se pokaže, treba je nagraditi poticajnim mjerama u okviru suradnje s EU-om.

| 22. | dijeli mišljenje da se potpora EU-a decentralizaciji treba usredotočiti na stvaranje poticajnog pravnog i političkog ozračja te na razvoj institucija i kapaciteta; OR također podupire i druge utvrđene prioritete, poput snažne usmjerenosti na fiskalnu decentralizaciju, javno upravljanje financijama i odgovornost te dugoročan pristup razvoju kapaciteta koji je određen potražnjom. |
| --- | --- |

22.

dijeli mišljenje da se potpora EU-a decentralizaciji treba usredotočiti na stvaranje poticajnog pravnog i političkog ozračja te na razvoj institucija i kapaciteta; OR također podupire i druge utvrđene prioritete, poput snažne usmjerenosti na fiskalnu decentralizaciju, javno upravljanje financijama i odgovornost te dugoročan pristup razvoju kapaciteta koji je određen potražnjom.

| 23. | ponovno naglašava da lokalne i regionalne vlasti iz zemalja EU-a posjeduju bogato iskustvo u mnogim područjima u kojima lokalne i regionalne vlasti iz partnerskih zemalja trebaju razviti kapacitete te smatra da bi njihove udruge, uz bilateralnu suradnju lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i partnerskim zemljama i u kombinaciji s njima, trebalo smatrati strateškim partnerima u upravljanju programima za razvoj kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

23.

ponovno naglašava da lokalne i regionalne vlasti iz zemalja EU-a posjeduju bogato iskustvo u mnogim područjima u kojima lokalne i regionalne vlasti iz partnerskih zemalja trebaju razviti kapacitete te smatra da bi njihove udruge, uz bilateralnu suradnju lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i partnerskim zemljama i u kombinaciji s njima, trebalo smatrati strateškim partnerima u upravljanju programima za razvoj kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti;

| 24. | slaže se s Komisijom da udruge lokalnih i regionalnih vlasti mogu biti odigrati značajnu ulogu u postizanju dobrog upravljanja i razvojnih rezultata na lokalnoj razini te ističe da, uz šest glavnih funkcija navedenih u komunikaciji, treba spomenuti i pružanje usluga članovima udruga. Članovi često pozivaju svoje udruge lokalnih i regionalnih vlasti da osiguraju usluge razvoja kapaciteta i osposobljavanja, posebice u kontekstu razvoja. Pokazalo se da je pružanje takvih usluga ključno za vidljivost, predanost članstva te, stoga, i za održivost udruga. One također pružaju informacije i analize koje udruge mogu iskoristiti za lobiranje i propagiranje; |
| --- | --- |

24.

slaže se s Komisijom da udruge lokalnih i regionalnih vlasti mogu biti odigrati značajnu ulogu u postizanju dobrog upravljanja i razvojnih rezultata na lokalnoj razini te ističe da, uz šest glavnih funkcija navedenih u komunikaciji, treba spomenuti i pružanje usluga članovima udruga. Članovi često pozivaju svoje udruge lokalnih i regionalnih vlasti da osiguraju usluge razvoja kapaciteta i osposobljavanja, posebice u kontekstu razvoja. Pokazalo se da je pružanje takvih usluga ključno za vidljivost, predanost članstva te, stoga, i za održivost udruga. One također pružaju informacije i analize koje udruge mogu iskoristiti za lobiranje i propagiranje;

| 25. | slaže se sa stavom Komisije da su u mnogim partnerskim državama udruge lokalnih i regionalnih vlasti još uvijek slabe. Potrebna su znatna dugoročna ulaganja kako bi u potpunosti ispunila svoje uloge. To se može ostvariti na razne načine, primjerice izravnim financiranjem u okviru proračuna kojim upravljaju delegacije EU-a ili pokretanjem ili nastavljanjem većih, međusobno povezanih programa, kao što je ARIAL koji se spominje u komunikaciji. U svakom slučaju, korištenje znanja i iskustava europskih udruga lokalnih i regionalnih vlasti kroz međusobno učenje i razmjenu iskustava s kolegama, od ključne je važnosti; |
| --- | --- |

25.

slaže se sa stavom Komisije da su u mnogim partnerskim državama udruge lokalnih i regionalnih vlasti još uvijek slabe. Potrebna su znatna dugoročna ulaganja kako bi u potpunosti ispunila svoje uloge. To se može ostvariti na razne načine, primjerice izravnim financiranjem u okviru proračuna kojim upravljaju delegacije EU-a ili pokretanjem ili nastavljanjem većih, međusobno povezanih programa, kao što je ARIAL koji se spominje u komunikaciji. U svakom slučaju, korištenje znanja i iskustava europskih udruga lokalnih i regionalnih vlasti kroz međusobno učenje i razmjenu iskustava s kolegama, od ključne je važnosti;

Put prema naprijed: učinkovitiji i fleksibilniji načini pružanja potpore

| 26. | slaže se s Komisijom da EU svoju podršku treba prilagoditi sve većoj ulozi, potencijalu i potrebama lokalnih i regionalnih vlasti i udruga lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama s ciljem da se prijeđe s učinkovite pomoći na razvojnu učinkovitost; |
| --- | --- |

26.

slaže se s Komisijom da EU svoju podršku treba prilagoditi sve većoj ulozi, potencijalu i potrebama lokalnih i regionalnih vlasti i udruga lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama s ciljem da se prijeđe s učinkovite pomoći na razvojnu učinkovitost;

| 27. | naglašava da to podrazumijeva povećana financijska izdvajanja za potporu decentralizaciji i osnaživanju lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga. Sada je vrijeme za to, na početku novog financijskog razdoblja. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi biti jasno definirane kao korisnici svih instrumenata paketa Globalna Europa. Potrebna je značajna promjena smjera Europskog fonda za razvoj. Tematska globalna procjena Komisijine potpore postupcima decentralizacije
   (3) iz veljače 2012. godine pokazuje da u razdoblju od 2000. do 2004. godine na izravne doprinose za decentralizaciju otpada samo 1 % ukupnih financijskih doprinosa Komisije (svi sektori i zemlje), u razdoblju od 2004.- do 2008. njih samo oko 2,5 %, a u posljednjem razdoblju obuhvaćenom procjenom (2008. –2009.) još mnogo manje. Osnaživanje lokalnih vlasti za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate vrijedi više; |
| --- | --- |

27.

naglašava da to podrazumijeva povećana financijska izdvajanja za potporu decentralizaciji i osnaživanju lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga. Sada je vrijeme za to, na početku novog financijskog razdoblja. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi biti jasno definirane kao korisnici svih instrumenata paketa Globalna Europa. Potrebna je značajna promjena smjera Europskog fonda za razvoj. Tematska globalna procjena Komisijine potpore postupcima decentralizacije
   (3) iz veljače 2012. godine pokazuje da u razdoblju od 2000. do 2004. godine na izravne doprinose za decentralizaciju otpada samo 1 % ukupnih financijskih doprinosa Komisije (svi sektori i zemlje), u razdoblju od 2004.- do 2008. njih samo oko 2,5 %, a u posljednjem razdoblju obuhvaćenom procjenom (2008. –2009.) još mnogo manje. Osnaživanje lokalnih vlasti za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate vrijedi više;

| 28. | pozdravlja želju Komisije da istraži upotrebu inovativnih financijskih mjera i ideju da se to može povezati s ocjenom uspješnosti institucija lokalnih i regionalnih vlasti. Međutim, takve se procjene prečesto provode prema načelu „odozgo prema dolje”, a posljedica su im kazne za one koji su manje uspješni, što obično dovodi do manje otvorenosti sudionika. Uzimajući u obzir potrebu za razvojem kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, Odbor potiče upotrebu horizontalnih načina učenja uz korištenje instrumenata poput referentnih mjerila i otvorenih usporedbi kojima se može ojačati uloga udruga lokalnih i regionalnih vlasti u povećanju učinkovitosti, što se lakše može povezati s pozitivnim financijskim poticajima te je dugoročno prikladnije i korisnije; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja želju Komisije da istraži upotrebu inovativnih financijskih mjera i ideju da se to može povezati s ocjenom uspješnosti institucija lokalnih i regionalnih vlasti. Međutim, takve se procjene prečesto provode prema načelu „odozgo prema dolje”, a posljedica su im kazne za one koji su manje uspješni, što obično dovodi do manje otvorenosti sudionika. Uzimajući u obzir potrebu za razvojem kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, Odbor potiče upotrebu horizontalnih načina učenja uz korištenje instrumenata poput referentnih mjerila i otvorenih usporedbi kojima se može ojačati uloga udruga lokalnih i regionalnih vlasti u povećanju učinkovitosti, što se lakše može povezati s pozitivnim financijskim poticajima te je dugoročno prikladnije i korisnije;

| 29. | podržava stav da bi EU trebao osigurati dovoljnu fleksibilnost svojih programa kako bi se podržale inicijative lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga. Ustvari to je važan element kad se odlučuje o boljem strateškom sudjelovanju u njihovom jačanju. Takva bi fleksibilnost stoga trebala sadržavati mogućnost izravnog financiranja „vlastitih inicijativa“ lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga te financiranje tih inicijativa s partnerskim lokalnim i regionalnim vlastima i partnerskim udrugama u Europi ili kroz njih; |
| --- | --- |

29.

podržava stav da bi EU trebao osigurati dovoljnu fleksibilnost svojih programa kako bi se podržale inicijative lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga. Ustvari to je važan element kad se odlučuje o boljem strateškom sudjelovanju u njihovom jačanju. Takva bi fleksibilnost stoga trebala sadržavati mogućnost izravnog financiranja „vlastitih inicijativa“ lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga te financiranje tih inicijativa s partnerskim lokalnim i regionalnim vlastima i partnerskim udrugama u Europi ili kroz njih;

| 30. | dijeli stav Komisije da, što se tiče potpore iz proračuna, EU treba podržati sustave za praćenje financijskih transfera od središnjih vlasti lokalnim i regionalnim vlastima. To bi trebalo doprinijeti i razvoju sveobuhvatnijih instrumenata na regionalnoj i globalnoj razini koji će dati smjernice za procese decentralizacije te osnovu za praćenje sadašnje situacije, kao što to na europskoj razini radi Europska povelja o lokalnoj samoupravi; |
| --- | --- |

30.

dijeli stav Komisije da, što se tiče potpore iz proračuna, EU treba podržati sustave za praćenje financijskih transfera od središnjih vlasti lokalnim i regionalnim vlastima. To bi trebalo doprinijeti i razvoju sveobuhvatnijih instrumenata na regionalnoj i globalnoj razini koji će dati smjernice za procese decentralizacije te osnovu za praćenje sadašnje situacije, kao što to na europskoj razini radi Europska povelja o lokalnoj samoupravi;

| 31. | izražava volju da, uz financijsku i tehničku potporu Komisije, doprinese razvoju načina ocjenjivanja i praćenja vidova decentralizacije u partnerskim zemljama u suradnji sa svim zainteresiranim stranama, ponajprije udrugama lokalnih i regionalnih vlasti, drugim organizacijama (UN-Habitat; UNDP) ili tijelima, uključujući i one iz zemalja u razvoju (na primjer, Vijeće lokalnih zajednica, CCT u sklopu Ekonomske zajednice zapadnoafričkih zemalja, UEMOA); |
| --- | --- |

31.

izražava volju da, uz financijsku i tehničku potporu Komisije, doprinese razvoju načina ocjenjivanja i praćenja vidova decentralizacije u partnerskim zemljama u suradnji sa svim zainteresiranim stranama, ponajprije udrugama lokalnih i regionalnih vlasti, drugim organizacijama (UN-Habitat; UNDP) ili tijelima, uključujući i one iz zemalja u razvoju (na primjer, Vijeće lokalnih zajednica, CCT u sklopu Ekonomske zajednice zapadnoafričkih zemalja, UEMOA);

| 32. | smatra da takvi sveobuhvatni instrumenti daju vrijedan doprinos dijalogu o politikama između EU-a i partnerskih zemalja. Oni omogućavaju da se u dijalogu uzmu u obzir koordinacija politika, komplementarnost i dosljednost između raznih razina upravljanja u zemlji. Takvi dijalozi o politikama mogu se pojačati financijskim poticajima povezanim s tim pitanjima u skladu s potrebom da se razmotri upotreba inovativnih financijskih konstrukcija; |
| --- | --- |

32.

smatra da takvi sveobuhvatni instrumenti daju vrijedan doprinos dijalogu o politikama između EU-a i partnerskih zemalja. Oni omogućavaju da se u dijalogu uzmu u obzir koordinacija politika, komplementarnost i dosljednost između raznih razina upravljanja u zemlji. Takvi dijalozi o politikama mogu se pojačati financijskim poticajima povezanim s tim pitanjima u skladu s potrebom da se razmotri upotreba inovativnih financijskih konstrukcija;

| 33. | slaže se s Komisijom da bi EU trebao podržavati decentraliziranu i prekograničnu suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti iz Europe i partnerskih zemalja koja bi se temeljila na dugoročnim i ravnopravnim institucionalnim partnerstvima. S europske točke gledišta, treba poticati i olakšavati usklađenost partnerstava u širokim mrežama ili zajednički rad na zajedničkim programima. Ističe da Portal za decentraliziranu razvojnu suradnju omogućava takvu usklađenost time što pruža informacije o postojećim projektima i omogućava raspravu usmjerenu na razvijanje novih projekata. Odbor regija voljan je, zajedno s, na primjer, udrugama lokalnih i regionalnih vlasti, nastaviti svoju ulogu u tom pogledu. S obzirom na bolje učinke do kojih bi trebao dovesti usklađeniji pristup, to bi trebalo poticati povećanjem sredstava EU-a koja stoje na raspolaganju za takve pristupe; |
| --- | --- |

33.

slaže se s Komisijom da bi EU trebao podržavati decentraliziranu i prekograničnu suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti iz Europe i partnerskih zemalja koja bi se temeljila na dugoročnim i ravnopravnim institucionalnim partnerstvima. S europske točke gledišta, treba poticati i olakšavati usklađenost partnerstava u širokim mrežama ili zajednički rad na zajedničkim programima. Ističe da Portal za decentraliziranu razvojnu suradnju omogućava takvu usklađenost time što pruža informacije o postojećim projektima i omogućava raspravu usmjerenu na razvijanje novih projekata. Odbor regija voljan je, zajedno s, na primjer, udrugama lokalnih i regionalnih vlasti, nastaviti svoju ulogu u tom pogledu. S obzirom na bolje učinke do kojih bi trebao dovesti usklađeniji pristup, to bi trebalo poticati povećanjem sredstava EU-a koja stoje na raspolaganju za takve pristupe;

| 34. | pozdravlja stav Komisije da bi EU trebao podržavati ulogu koju lokalne i regionalne vlasti i njihove udruge imaju u oblikovanju programa razvoja za razdoblje poslije 2015. godine; sa zadovoljstvom utvrđuje da taj stav podržava i Vijeće (4) koje EU i države članice poziva da, po potrebi i u suradnji s Odborom regija, uzmu u obzir mišljenje i iskustvo lokalnih vlasti te podrže njihovo sudjelovanje u političkim raspravama na nacionalnoj i međunarodnoj razini, kao i razradi razvojnog programa za razdoblje poslije 2015. godine i pripremi konferencije HABITAT III; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja stav Komisije da bi EU trebao podržavati ulogu koju lokalne i regionalne vlasti i njihove udruge imaju u oblikovanju programa razvoja za razdoblje poslije 2015. godine; sa zadovoljstvom utvrđuje da taj stav podržava i Vijeće (4) koje EU i države članice poziva da, po potrebi i u suradnji s Odborom regija, uzmu u obzir mišljenje i iskustvo lokalnih vlasti te podrže njihovo sudjelovanje u političkim raspravama na nacionalnoj i međunarodnoj razini, kao i razradi razvojnog programa za razdoblje poslije 2015. godine i pripremi konferencije HABITAT III;

| 35. | navodi da je, kako bi se osigurala široka uključenost lokalnih vlasti u program za razdoblje poslije 2015. godine, potrebno istinsko sudjelovanje te da se, za razliku od milenijskih razvojnih ciljeva, ova uključenost mora osigurati u ranoj fazi izrade programa za razdoblje poslije 2015. godine. Da bi se ta uključenost zajamčila treba osloboditi potrebna financijska sredstva; |
| --- | --- |

35.

navodi da je, kako bi se osigurala široka uključenost lokalnih vlasti u program za razdoblje poslije 2015. godine, potrebno istinsko sudjelovanje te da se, za razliku od milenijskih razvojnih ciljeva, ova uključenost mora osigurati u ranoj fazi izrade programa za razdoblje poslije 2015. godine. Da bi se ta uključenost zajamčila treba osloboditi potrebna financijska sredstva;

| 36. | ponovno ističe svoju potporu proglašenju 2015. godine Europskom godinom razvoja (5) i misli da je to dobra prilika za pokretanje aktivnosti na lokalnoj i regionalnoj razini i njihovu potporu, uključujući i financijsku; stoga zahtijeva da se u proračunu osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za inicijative lokalnih i regionalnih vlasti. |
| --- | --- |

36.

ponovno ističe svoju potporu proglašenju 2015. godine Europskom godinom razvoja (5) i misli da je to dobra prilika za pokretanje aktivnosti na lokalnoj i regionalnoj razini i njihovu potporu, uključujući i financijsku; stoga zahtijeva da se u proračunu osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za inicijative lokalnih i regionalnih vlasti.

| 37. | ponovno potvrđuje spremnost da europskim lokalnim i regionalnim vlastima pruži politički prostor za razvoj međunarodne i prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

37.

ponovno potvrđuje spremnost da europskim lokalnim i regionalnim vlastima pruži politički prostor za razvoj međunarodne i prekogranične suradnje;

| 38. | potvrđuje predanost daljnjoj razradi politika i inovacija nastavljajući se, između ostaloga, na ovu komunikaciju i iskustvo decentralizirane suradnje u razvoju i surađujući s mrežama i udrugama lokalnih i regionalnih vlasti. Cilj svega ovoga je osnažiti lokalne i regionalne vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate. |
| --- | --- |

38.

potvrđuje predanost daljnjoj razradi politika i inovacija nastavljajući se, između ostaloga, na ovu komunikaciju i iskustvo decentralizirane suradnje u razvoju i surađujući s mrežama i udrugama lokalnih i regionalnih vlasti. Cilj svega ovoga je osnažiti lokalne i regionalne vlasti u partnerskim zemljama za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM (2008) 626 final.

1

(2)  Treća konferencija Ujedinjenih naroda o Stanovanju i održivom gradskom razvoju.

2

(3)  http://ec.europa.eu/europaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1300_docs_en.htm.

3

(4)  Vidi: Zaključci Vijeća o lokalnim vlastima u razvoju, sastanak Vijeća za vanjske poslove, Bruxelles, 22. srpnja, 2013. godine i Sveobuhvatni program za razdoblje nakon 2015. godine – zaključci Vijeća, sastanak Vijeća za opće poslove, Luksemburg, 25. lipnja 2013.

4

(5)  Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini razvoja (2015), COM(2013) 509 final.

5

---

III. Pripremni akti

ODBOR REGIJA

103. plenarno zasjedanje od 7. do 9. listopada 2013.

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/92 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/92

---

Mišljenje Odbora regija – Četvrti željeznički paket

2013/C 356/16

ODBOR REGIJA

| — | pozdravlja volju Europske komisije da upotpuni regulatorni okvir nužan za uspostavljanje jedinstvenog željezničkog prostora. |
| --- | --- |

—

pozdravlja volju Europske komisije da upotpuni regulatorni okvir nužan za uspostavljanje jedinstvenog željezničkog prostora.

| — | smatra da liberalizacija nije sama po sebi cilj; cilj bi trebalo biti poboljšanje ponude i kvalitete usluga. Otvorenost tržišnom natjecanju ne može se ocijeniti bez uzimanja u obzir ulaganja u infrastrukture, stvarnih uvjeta funkcioniranja tržišta ili pak tehničkih aspekata interoperabilnosti. |
| --- | --- |

—

smatra da liberalizacija nije sama po sebi cilj; cilj bi trebalo biti poboljšanje ponude i kvalitete usluga. Otvorenost tržišnom natjecanju ne može se ocijeniti bez uzimanja u obzir ulaganja u infrastrukture, stvarnih uvjeta funkcioniranja tržišta ili pak tehničkih aspekata interoperabilnosti.

| — | ističe da načelo slobodnog upravljanja omogućuje lokalnim vlastima da odluče kako žele organizirati svoje službe javnog prijevoza; smatra uvođenje preniskih maksimalnih iznosa izravnih potpora ozbiljnim ograničenjem načela slobode upravljanja lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

—

ističe da načelo slobodnog upravljanja omogućuje lokalnim vlastima da odluče kako žele organizirati svoje službe javnog prijevoza; smatra uvođenje preniskih maksimalnih iznosa izravnih potpora ozbiljnim ograničenjem načela slobode upravljanja lokalnih i regionalnih vlasti;

| — | pozdravlja davanje važnije uloge upraviteljima infrastrukture te osnivanje koordinacijskih odbora koji će nadgledati aktivnosti osnaženih upravitelja infrastrukture i jamčiti učinkovitost cjelokupnog sustava. Lokalne vlasti morat će s njima biti sustavno povezane, a ne samo ako se to pokaže potrebnim. |
| --- | --- |

—

pozdravlja davanje važnije uloge upraviteljima infrastrukture te osnivanje koordinacijskih odbora koji će nadgledati aktivnosti osnaženih upravitelja infrastrukture i jamčiti učinkovitost cjelokupnog sustava. Lokalne vlasti morat će s njima biti sustavno povezane, a ne samo ako se to pokaže potrebnim.

| — | poziva na brzo uspostavljanje europske mreže upravitelja infrastrukture ključne za funkcioniranje jedinstvenog europskog željezničkog prostora i prekograničnu koordinaciju. |
| --- | --- |

—

poziva na brzo uspostavljanje europske mreže upravitelja infrastrukture ključne za funkcioniranje jedinstvenog europskog željezničkog prostora i prekograničnu koordinaciju.

| — | podržava jačanje uloge Europske agencije za željeznice, čiji je cilj podržati tehničku interoperabilnost i usklađivanje sigurnosnih procedura, kako bi se izbjegli važni problemi stvoreni razlikama u stavovima između 26 nacionalnih vlasti. |
| --- | --- |

—

podržava jačanje uloge Europske agencije za željeznice, čiji je cilj podržati tehničku interoperabilnost i usklađivanje sigurnosnih procedura, kako bi se izbjegli važni problemi stvoreni razlikama u stavovima između 26 nacionalnih vlasti.

| Izvjestitelj | Pascal MANGIN (FR/EPP), Regionalni savjetnik Alsacea |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija na temu „Četvrti željeznički paket – dovršenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora u svrhu jačanja europske konkurentnosti i rasta”
  COM(2013) 25 final.
  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se stavlja izvan snage Uredba Vijeća (EEZ) br. 1192/69 o zajedničkim pravilima za normalizaciju računa željezničkih prijevoznika
  COM (2013) 26 final;
  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za željeznice i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 881/2004
  COM (2013) 27 final;
  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1370/2007 o otvaranju tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika
  COM(2013) 28 final.
  Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanja željezničkom infrastrukturom
  COM (2013) 29 final;
  Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Europske unije (preinaka)
  COM (2013) 30 final;
  Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti željeznica (preinaka)
  COM(2013) 31 final;
  Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o napretku na putu ka dostizanju interoperabilnosti željezničkog sustava
  COM (2013) 32 final;
  Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o profilu i zadacima ostalog kadrovskog osoblja u vlakovima.
  COM (2013) 33 final;
  Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi odredbi Direktive 2007/58/EZ o otvaranju tržišta usluga međunarodnog željezničkog putničkog prijevoza koje prati komunikaciju Komisije s Vijećem i Europskim parlamentom o četvrtom željezničkom paketu.
  COM(2013) 34 final. |

Izvjestitelj

Pascal MANGIN (FR/EPP), Regionalni savjetnik Alsacea

Referentni dokumenti

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija na temu „Četvrti željeznički paket – dovršenje jedinstvenog europskog željezničkog prostora u svrhu jačanja europske konkurentnosti i rasta”

COM(2013) 25 final.

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća kojom se stavlja izvan snage Uredba Vijeća (EEZ) br. 1192/69 o zajedničkim pravilima za normalizaciju računa željezničkih prijevoznika

COM (2013) 26 final;

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za željeznice i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 881/2004

COM (2013) 27 final;

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1370/2007 o otvaranju tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika

COM(2013) 28 final.

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora u pogledu otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i upravljanja željezničkom infrastrukturom

COM (2013) 29 final;

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Europske unije (preinaka)

COM (2013) 30 final;

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti željeznica (preinaka)

COM(2013) 31 final;

Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o napretku na putu ka dostizanju interoperabilnosti željezničkog sustava

COM (2013) 32 final;

Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o profilu i zadacima ostalog kadrovskog osoblja u vlakovima.

COM (2013) 33 final;

Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi odredbi Direktive 2007/58/EZ o otvaranju tržišta usluga međunarodnog željezničkog putničkog prijevoza koje prati komunikaciju Komisije s Vijećem i Europskim parlamentom o četvrtom željezničkom paketu.

COM(2013) 34 final.

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

A.   
  Obveze javnih službi

ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja volju Europske komisije da upotpuni regulatorni okvir nužan za uspostavljanje jedinstvenog željezničkog prostora. |
| --- | --- |

1.

pozdravlja volju Europske komisije da upotpuni regulatorni okvir nužan za uspostavljanje jedinstvenog željezničkog prostora.

| 2. | upućuje na svoj stav izražen u više navrata, na primjer u vezi s razvijanjem „ekološki prihvatljivijeg prijevoznog sektora”, da je jedan od glavnih ciljeva europske transportne politike taj da se prebaci prijevoz putnika i robe, posebno prekogranične robe i teškog teretnog prometa, s cestovnih prometnica na tračnice, kao najmanje štetnog načina prijevoza za okoliš, a EU mora osigurati postizanje tog cilja odgovarajućim mjerama ukoliko za to ima dovoljno slobodnih kapaciteta; |
| --- | --- |

2.

upućuje na svoj stav izražen u više navrata, na primjer u vezi s razvijanjem „ekološki prihvatljivijeg prijevoznog sektora”, da je jedan od glavnih ciljeva europske transportne politike taj da se prebaci prijevoz putnika i robe, posebno prekogranične robe i teškog teretnog prometa, s cestovnih prometnica na tračnice, kao najmanje štetnog načina prijevoza za okoliš, a EU mora osigurati postizanje tog cilja odgovarajućim mjerama ukoliko za to ima dovoljno slobodnih kapaciteta;

| 3. | smatra da liberalizacija nije sama po sebi cilj; cilj bi trebalo biti poboljšanje ponude i kvalitete usluga. Otvorenost tržišnom natjecanju ne može se ocijeniti bez uzimanja u obzir ulaganja u infrastrukture, stvarnih uvjeta funkcioniranja tržišta ili pak tehničkih aspekata interoperabilnosti. |
| --- | --- |

3.

smatra da liberalizacija nije sama po sebi cilj; cilj bi trebalo biti poboljšanje ponude i kvalitete usluga. Otvorenost tržišnom natjecanju ne može se ocijeniti bez uzimanja u obzir ulaganja u infrastrukture, stvarnih uvjeta funkcioniranja tržišta ili pak tehničkih aspekata interoperabilnosti.

| 4. | želi koristiti cjelokupni pristup koji kombinira proporcionalnost, supsidijarnost i nadzor tržišta putem snažnog regulatornog tijela snažnim regulatornim tijelom. Odbor regija podržava uvjete proporcionalnosti javnih usluga koje je uvela Komisija i nadzor putem regulatornih tijela kada je riječ o odnosu između komercijalnih i javnih usluga; |
| --- | --- |

4.

želi koristiti cjelokupni pristup koji kombinira proporcionalnost, supsidijarnost i nadzor tržišta putem snažnog regulatornog tijela snažnim regulatornim tijelom. Odbor regija podržava uvjete proporcionalnosti javnih usluga koje je uvela Komisija i nadzor putem regulatornih tijela kada je riječ o odnosu između komercijalnih i javnih usluga;

| 5. | vjeruje da će lokalne i regionalne vlasti u potpunosti sudjelovati u pripremi i provedbi mjera željezničke politike koje izravno utječu na korisnike i na dotična tijela vlasti. |
| --- | --- |

5.

vjeruje da će lokalne i regionalne vlasti u potpunosti sudjelovati u pripremi i provedbi mjera željezničke politike koje izravno utječu na korisnike i na dotična tijela vlasti.

| 6. | smatra da je bolja učinkovitost željezničkog sustava i osobito ugovora o javnim uslugama povoljna za lokalne i regionalne vlasti u svjetlu snažnih proračunskih i financijskih ograničenja kojima su podvrgnute; |
| --- | --- |

6.

smatra da je bolja učinkovitost željezničkog sustava i osobito ugovora o javnim uslugama povoljna za lokalne i regionalne vlasti u svjetlu snažnih proračunskih i financijskih ograničenja kojima su podvrgnute;

| 7. | podsjeća da načelo slobodne uprave omogućuje lokalnim vlastima da izaberu kako žele organizirati svoje usluge javnog prijevoza. U tom pogledu, članak 5.2 ne smije se dovoditi u pitanje jer omogućuje korištenje unutarnjeg pružatelja usluga; smatra uvođenje preniskih maksimalnih razina izravnih potpora ozbiljnim ograničenjem načela slobode upravljanja lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da načelo slobodne uprave omogućuje lokalnim vlastima da izaberu kako žele organizirati svoje usluge javnog prijevoza. U tom pogledu, članak 5.2 ne smije se dovoditi u pitanje jer omogućuje korištenje unutarnjeg pružatelja usluga; smatra uvođenje preniskih maksimalnih razina izravnih potpora ozbiljnim ograničenjem načela slobode upravljanja lokalnih i regionalnih vlasti;

| 8. | ističe da se javni prijevoz mora omogućiti po povoljnim cijenama; |
| --- | --- |

8.

ističe da se javni prijevoz mora omogućiti po povoljnim cijenama;

Regulatorni okvir

Planovi javnog prijevoza

| 9. | poziva na pružanje jasnih prikaza i sigurnosti prijevoznicima i korisnicima svih načina prijevoza putem planova javnog prijevoza, kako bi se promicala intermodalnost. Oni trebaju voditi računa o problemima socijalne i teritorijalne kohezije kao i o održivom razvoju; |
| --- | --- |

9.

poziva na pružanje jasnih prikaza i sigurnosti prijevoznicima i korisnicima svih načina prijevoza putem planova javnog prijevoza, kako bi se promicala intermodalnost. Oni trebaju voditi računa o problemima socijalne i teritorijalne kohezije kao i o održivom razvoju;

| 10. | podržava zahtjev Europske komisije da planovi prijevoza uključuju sve načine prijevoza. Nadležne lokalne vlasti moraju imati mogućnost prilagoditi ove planove zbog raznih promjena okolnosti do kojih može doći. Povrh toga, potrebno je poticati i jamčiti učinkovitu prekograničnu suradnju nadležnih tijela, primjerice putem EGTC-a (Europskih skupina za teritorijalnu suradnju), kako bi ona mogla koordinirati svoje planove prijevoza za različite načine prijevoza; |
| --- | --- |

10.

podržava zahtjev Europske komisije da planovi prijevoza uključuju sve načine prijevoza. Nadležne lokalne vlasti moraju imati mogućnost prilagoditi ove planove zbog raznih promjena okolnosti do kojih može doći. Povrh toga, potrebno je poticati i jamčiti učinkovitu prekograničnu suradnju nadležnih tijela, primjerice putem EGTC-a (Europskih skupina za teritorijalnu suradnju), kako bi ona mogla koordinirati svoje planove prijevoza za različite načine prijevoza;

| 11. | zahtijeva da obveze nametnute lokalnim vlastima, u vezi s provođenjem planova prijevoza, ne uključuju pretjerane organizacijske i financijske troškove. |
| --- | --- |

11.

zahtijeva da obveze nametnute lokalnim vlastima, u vezi s provođenjem planova prijevoza, ne uključuju pretjerane organizacijske i financijske troškove.

Socijalna dimenzija

| 12. | pozdravlja osvrtanje na socijalnu dimenziju. Međutim, ono mora biti konkretnije kako bi se smanjio rizik od socijalnog dampinga. S druge strane, ono ne smije biti prepreka jačanju konkurentnosti željezničkog sektora te treba poticati polivalentnost kadrova; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja osvrtanje na socijalnu dimenziju. Međutim, ono mora biti konkretnije kako bi se smanjio rizik od socijalnog dampinga. S druge strane, ono ne smije biti prepreka jačanju konkurentnosti željezničkog sektora te treba poticati polivalentnost kadrova;

Načini odabira pružatelja usluga

| 13. | primjećuje da dodjeljivanje ugovora o javnim uslugama javnim natječajem može, u određenim uvjetima, generirati veću učinkovitost i uštedu za nadležne vlasti i to uz jednaku ili bolju ponudu usluga; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da dodjeljivanje ugovora o javnim uslugama javnim natječajem može, u određenim uvjetima, generirati veću učinkovitost i uštedu za nadležne vlasti i to uz jednaku ili bolju ponudu usluga;

| 14. | međutim, traži da lokalne nadležne vlasti zadrže mogućnost izbora između javnog natječaja (djelomično ili potpuno otvaranje ugovora o javnim uslugama), izravnih radnih ugovora i izravnog sklapanja. Kako bi se izbjegao monopol, izravno sklapanje ugovora mora biti pod strožom kontrolom, osobito u pogledu kriterija kvalitete usluge, a ne samo njezine cijene. Izazov je za organizatore prijevoza postići transparentnost cijena u odnosu na usluge pružene zahvaljujući mogućnostima konkurencije na tržištu. |
| --- | --- |

14.

međutim, traži da lokalne nadležne vlasti zadrže mogućnost izbora između javnog natječaja (djelomično ili potpuno otvaranje ugovora o javnim uslugama), izravnih radnih ugovora i izravnog sklapanja. Kako bi se izbjegao monopol, izravno sklapanje ugovora mora biti pod strožom kontrolom, osobito u pogledu kriterija kvalitete usluge, a ne samo njezine cijene. Izazov je za organizatore prijevoza postići transparentnost cijena u odnosu na usluge pružene zahvaljujući mogućnostima konkurencije na tržištu.

| 15. | ustvrđuje da treba koristiti fleksibilan pristup kada je riječ o izboru prijevoznika od strane lokalnih nadležnih vlasti, među kojima su i regije, koji će voditi računa o stupnju razvoja tržišta regionalnog prijevoza u svakoj državi članici Europske unije. |
| --- | --- |

15.

ustvrđuje da treba koristiti fleksibilan pristup kada je riječ o izboru prijevoznika od strane lokalnih nadležnih vlasti, među kojima su i regije, koji će voditi računa o stupnju razvoja tržišta regionalnog prijevoza u svakoj državi članici Europske unije.

| 16. | propituje postojanje pravog tržišnog natjecanja dok su neki javni natječaji predmet vrlo slabe konkurencije. Poziva Komisiju da pojasni kriterije pravog tržišnog natjecanja temeljeći se osobito na administrativnim troškovima odgovora na ponude pristigle javnim natječajem ili trajanje ugovora predloženih od strane nadležnih vlasti. |
| --- | --- |

16.

propituje postojanje pravog tržišnog natjecanja dok su neki javni natječaji predmet vrlo slabe konkurencije. Poziva Komisiju da pojasni kriterije pravog tržišnog natjecanja temeljeći se osobito na administrativnim troškovima odgovora na ponude pristigle javnim natječajem ili trajanje ugovora predloženih od strane nadležnih vlasti.

| 17. | inzistira da željeznički prijevoznici koji obavljaju javnu uslugu budu isto tako odgovorni za točnost informacija pruženih u okviru javnog natječaja s ciljem obnove ili prijenosa ugovora, u okviru ograničenja o tajnosti poslovanja. |
| --- | --- |

17.

inzistira da željeznički prijevoznici koji obavljaju javnu uslugu budu isto tako odgovorni za točnost informacija pruženih u okviru javnog natječaja s ciljem obnove ili prijenosa ugovora, u okviru ograničenja o tajnosti poslovanja.

Pristup tržištu željezničkih vozila

| 18. | priznaje da nabava željezničkih vozila može predstavljati prepreku za ulazak; |
| --- | --- |

18.

priznaje da nabava željezničkih vozila može predstavljati prepreku za ulazak;

| 19. | ne želi isključiti ni jednu metodu kako bi zajamčila pokrivanje preostale vrijednosti željezničkih vozila. |
| --- | --- |

19.

ne želi isključiti ni jednu metodu kako bi zajamčila pokrivanje preostale vrijednosti željezničkih vozila.

Državne potpore

| 20. | podsjeća da su Parlament i Vijeće već dali na znanje da će odbiti brisanje članka 9. postojeće uredbe; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da su Parlament i Vijeće već dali na znanje da će odbiti brisanje članka 9. postojeće uredbe;

| 21. | pridružuje se Parlamentu i Vijeću u suprotstavljanju obvezi sustavnog obavještavanja o svim doprinosima javnim uslugama prijevoza, uzevši u obzir specifičnosti sektora prijevoza. |
| --- | --- |

21.

pridružuje se Parlamentu i Vijeću u suprotstavljanju obvezi sustavnog obavještavanja o svim doprinosima javnim uslugama prijevoza, uzevši u obzir specifičnosti sektora prijevoza.

B.   
  Otvaranje tržišta i upravljanje odbor regija

| 22. | vjeruje da bi, kad se jednom potpuno zajamče otvorena i ravnopravna pravila igre za poduzeća europskih željeznica i spriječe narušavanja tržišnog natjecanja, države članice trebale imati određenu slobodu u organizaciji i razvoju vlastitih željezničkih sustava prema modelu odvajanja ili modelu integriranih poduzeća; |
| --- | --- |

22.

vjeruje da bi, kad se jednom potpuno zajamče otvorena i ravnopravna pravila igre za poduzeća europskih željeznica i spriječe narušavanja tržišnog natjecanja, države članice trebale imati određenu slobodu u organizaciji i razvoju vlastitih željezničkih sustava prema modelu odvajanja ili modelu integriranih poduzeća;

| 23. | pozdravlja osnaživanje uloge upravitelja infrastrukture s ciljem racionalizacije željezničkog sustava. Upravitelji infrastrukture moraju ponuditi jedinstveno kontaktno mjesto za pristup mreži, osobito organizatorima prijevoza. Njihovi upravni ili nadzorni odbori morat će sadržavati grupu predstavnika regionalnih vlasti koje sudjeluju u organizaciji; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja osnaživanje uloge upravitelja infrastrukture s ciljem racionalizacije željezničkog sustava. Upravitelji infrastrukture moraju ponuditi jedinstveno kontaktno mjesto za pristup mreži, osobito organizatorima prijevoza. Njihovi upravni ili nadzorni odbori morat će sadržavati grupu predstavnika regionalnih vlasti koje sudjeluju u organizaciji;

| 24. | sa zadovoljstvom pozdravlja osnivanje koordinacijskih odbora koji će nadgledati aktivnosti upravitelja ojačane infrastrukture i koji će nadzirati učinkovitost cjelokupnog sustava. Lokalne vlasti morat će s njima biti sustavno povezane, a ne samo „ako se to pokaže potrebnim”; |
| --- | --- |

24.

sa zadovoljstvom pozdravlja osnivanje koordinacijskih odbora koji će nadgledati aktivnosti upravitelja ojačane infrastrukture i koji će nadzirati učinkovitost cjelokupnog sustava. Lokalne vlasti morat će s njima biti sustavno povezane, a ne samo „ako se to pokaže potrebnim”;

| 25. | traži imenovanje predstavnika u među upraviteljima infrastrukture posvećenih odnosima s lokalnim i regionalnim vlastima. |
| --- | --- |

25.

traži imenovanje predstavnika u među upraviteljima infrastrukture posvećenih odnosima s lokalnim i regionalnim vlastima.

| 26. | podsjeća na obvezu primjene načela proporcionalnosti i supsidijarnosti, osobito kada Komisija želi preuzeti nove ovlasti u odlučivanju. |
| --- | --- |

26.

podsjeća na obvezu primjene načela proporcionalnosti i supsidijarnosti, osobito kada Komisija želi preuzeti nove ovlasti u odlučivanju.

| 27. | poziva na brzo uspostavljanje europske mreže upravitelja infrastrukture, ključno za funkcioniranje jedinstvenog europskog željezničkog prostora i prekograničnu koordinaciju; |
| --- | --- |

27.

poziva na brzo uspostavljanje europske mreže upravitelja infrastrukture, ključno za funkcioniranje jedinstvenog europskog željezničkog prostora i prekograničnu koordinaciju;

| 28. | naglašava odgovornosti upravitelja kolodvora prema lokalnim i regionalnim vlastima. Kolodvori, zapravo, igraju važnu ulogu u privlačnosti regije. |
| --- | --- |

28.

naglašava odgovornosti upravitelja kolodvora prema lokalnim i regionalnim vlastima. Kolodvori, zapravo, igraju važnu ulogu u privlačnosti regije.

| 29. | podsjeća da liberalizacija nije sama po sebi cilj, već da cilj mora biti poboljšanje ponude i kvalitete usluga. Ipak, iskustva u otvaranju željezničkih međugradskih tržišta putnika tržišnom natjecanju još su uvijek suviše ograničena u Europi. Potrebno ih je poticati čuvajući istovremeno javne usluge i primjenjujući pojam učinka na gospodarsku ravnotežu ovih usluga; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da liberalizacija nije sama po sebi cilj, već da cilj mora biti poboljšanje ponude i kvalitete usluga. Ipak, iskustva u otvaranju željezničkih međugradskih tržišta putnika tržišnom natjecanju još su uvijek suviše ograničena u Europi. Potrebno ih je poticati čuvajući istovremeno javne usluge i primjenjujući pojam učinka na gospodarsku ravnotežu ovih usluga;

| 30. | ističe da je ključno održati postojeće odredbe koje omogućuju poduzećima koja pružaju usluge lokalnoga karaktera na maloj željezničkoj infrastrukturi da, igrajući istovremeno ulogu upravitelja infrastrukture i prijevoznika, nastave sa svojim aktivnostima prema postojećim uvjetima. Takva lokalna infrastruktura ne smije prelaziti 150 kilometara. |
| --- | --- |

30.

ističe da je ključno održati postojeće odredbe koje omogućuju poduzećima koja pružaju usluge lokalnoga karaktera na maloj željezničkoj infrastrukturi da, igrajući istovremeno ulogu upravitelja infrastrukture i prijevoznika, nastave sa svojim aktivnostima prema postojećim uvjetima. Takva lokalna infrastruktura ne smije prelaziti 150 kilometara.

| 31. | pozdravlja osvrtanje na socijalnu dimenziju. Međutim, ono mora biti konkretnije kako bi se smanjio rizik od socijalnog dampinga. S druge strane, ona ne smije biti prepreka jačanju konkurentnosti željezničkog sektora te treba poticati polivalentnost kadrova; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja osvrtanje na socijalnu dimenziju. Međutim, ono mora biti konkretnije kako bi se smanjio rizik od socijalnog dampinga. S druge strane, ona ne smije biti prepreka jačanju konkurentnosti željezničkog sektora te treba poticati polivalentnost kadrova;

| 32. | podržava jačanje tijela kontrole i ohrabruje njihovu suradnju na europskoj razini, osobito za procjenu učinka na gospodarsku ravnotežu određene usluge. Lokalnim i regionalnim vlastima trebao bi, također, biti omogućen razuman rok za preuzimanje kontrole u slučaju sumnje u održavanje takve ravnoteže. |
| --- | --- |

32.

podržava jačanje tijela kontrole i ohrabruje njihovu suradnju na europskoj razini, osobito za procjenu učinka na gospodarsku ravnotežu određene usluge. Lokalnim i regionalnim vlastima trebao bi, također, biti omogućen razuman rok za preuzimanje kontrole u slučaju sumnje u održavanje takve ravnoteže.

| 33. | podsjeća da je naplata prijevoza neraskidivo povezana s otvaranjem tržištima. Bolja koordinacija između željezničkih poduzeća, kao i s lokalnim i regionalnim kompetentnim vlastima, nužna je na ovom području. |
| --- | --- |

33.

podsjeća da je naplata prijevoza neraskidivo povezana s otvaranjem tržištima. Bolja koordinacija između željezničkih poduzeća, kao i s lokalnim i regionalnim kompetentnim vlastima, nužna je na ovom području.

| 34. | procjenjuje da bi zahtjev za sudjelovanjem poduzeća koja pružaju domaće usluge u domaćem sustavu informacija o ponudi i naplati prijevoza (intermodalni) morao postati obavezan jer je razvoj s njim povezanih usluga značajan čimbenik poboljšanja atraktivnosti kolektivnog prijevoza, a osobito željezničkog. |
| --- | --- |

34.

procjenjuje da bi zahtjev za sudjelovanjem poduzeća koja pružaju domaće usluge u domaćem sustavu informacija o ponudi i naplati prijevoza (intermodalni) morao postati obavezan jer je razvoj s njim povezanih usluga značajan čimbenik poboljšanja atraktivnosti kolektivnog prijevoza, a osobito željezničkog.

C.   
  Tehnički stup odbor regija

| 35. | slaže se s predviđanjem Komisije u vezi s glavnim problemima i granicama u postojećem europskom zakonodavnom okviru po pitanju tehnike. |
| --- | --- |

35.

slaže se s predviđanjem Komisije u vezi s glavnim problemima i granicama u postojećem europskom zakonodavnom okviru po pitanju tehnike.

| 36. | podržava jačanje uloge Europske agencije za željeznice (ERA) sa sjedištem u Valenciennesu, čiji je cilj podržati tehničku interoperabilnost i usklađivanje sigurnosnih procedura, ubrzati uspostavu jedinstvenog odobrenja za stavljanje vozila u promet i pojačati moći ERA-e kako bi se izbjegli važni problemi stvoreni divergencijama između 26 nacionalnih vlasti. Vozila namijenjena za vožnju isključivo unutar zemlje mogu nastaviti biti podložne odobrenju nadležnih nacionalnih vlasti po pitanju sigurnosti. |
| --- | --- |

36.

podržava jačanje uloge Europske agencije za željeznice (ERA) sa sjedištem u Valenciennesu, čiji je cilj podržati tehničku interoperabilnost i usklađivanje sigurnosnih procedura, ubrzati uspostavu jedinstvenog odobrenja za stavljanje vozila u promet i pojačati moći ERA-e kako bi se izbjegli važni problemi stvoreni divergencijama između 26 nacionalnih vlasti. Vozila namijenjena za vožnju isključivo unutar zemlje mogu nastaviti biti podložne odobrenju nadležnih nacionalnih vlasti po pitanju sigurnosti.

| 37. | ipak, zahtijeva uzimanje u obzir prijelaznog razdoblja prije nego ERA postane u potpunosti operativna za svoje nove misije. |
| --- | --- |

37.

ipak, zahtijeva uzimanje u obzir prijelaznog razdoblja prije nego ERA postane u potpunosti operativna za svoje nove misije.

| 38. | podržava cilj koji je Komisija odredila o smanjenju broja nacionalnih pravila ukidanjem suvišnih pravila ili onih koja nisu u skladu s pravom Europske unije i tehničkim specifikacijama za interoperabilnost. |
| --- | --- |

38.

podržava cilj koji je Komisija odredila o smanjenju broja nacionalnih pravila ukidanjem suvišnih pravila ili onih koja nisu u skladu s pravom Europske unije i tehničkim specifikacijama za interoperabilnost.

| 39. | pozdravlja određene prijedloge Europske komisije o ulozi ERA-e i o stvaranju žalbenog tijela unutar nje. Europska komisija predlaže jačanje uloge Agencije i pretvaranje Agencije u jedinstveni informacijski punkt za vozila i certifikate sigurnosti za željeznička poduzeća. Potrebno je ojačati i pojasniti ovlasti Agencije, njezinih sredstava (financijskih i ljudskih) i odgovornosti. Isto se podrazumijeva i za Odbor za žalbe. |
| --- | --- |

39.

pozdravlja određene prijedloge Europske komisije o ulozi ERA-e i o stvaranju žalbenog tijela unutar nje. Europska komisija predlaže jačanje uloge Agencije i pretvaranje Agencije u jedinstveni informacijski punkt za vozila i certifikate sigurnosti za željeznička poduzeća. Potrebno je ojačati i pojasniti ovlasti Agencije, njezinih sredstava (financijskih i ljudskih) i odgovornosti. Isto se podrazumijeva i za Odbor za žalbe.

| 40. | zahtijeva da Odbor regija bude uključen u razvoj programa Europske agencije za željeznice. |
| --- | --- |

40.

zahtijeva da Odbor regija bude uključen u razvoj programa Europske agencije za željeznice.

| 41. | poziva da se ne propusti napraviti analize troškova i dobiti za mjere interoperabilnosti i njihova utjecaja za lokalne i regionalne vlasti. |
| --- | --- |

41.

poziva da se ne propusti napraviti analize troškova i dobiti za mjere interoperabilnosti i njihova utjecaja za lokalne i regionalne vlasti.

II.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

COM (2013) 28 final

Nova uvodna izjava nakon uvodne izjave 9.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Načelo recipročnosti važno je oruđe za sprečavanje svakog narušavanja tržišnog natjecanja; ono se mora primjenjivati na poduzeća trećih zemalja koje žele sudjelovati u postupcima javnih natječaja u Europskoj uniji. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Načelo recipročnosti važno je oruđe za sprečavanje svakog narušavanja tržišnog natjecanja; ono se mora primjenjivati na poduzeća trećih zemalja koje žele sudjelovati u postupcima javnih natječaja u Europskoj uniji.

Obrazloženje

Prijevoznicima iz trećih zemalja ne treba dati mogućnost da sudjeluju u postupcima javnih natječaja u zemljama članicama EU-a ako treća zemlja o kojoj je riječ nije još otvorila svoje vlastito tržište prijevoznicima iz država članica EU.

Amandman 2.

COM (2013) 28 final

Uvodna izjava 15.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Priprema željezničkih prijevoznika za obvezno konkurentno javno nadmetanje za ugovore o obavljanju javnih usluga zahtijeva dodatno vrijeme kako bi se omogućilo učinkovito i održivo unutarnje restrukturiranje poduzeća s kojima su se u prošlosti takvi ugovori izravno sklapali. Prijelazne mjere stoga su nužne za ugovore koji se izravno dodjeljuju između datuma stupanja na snagu postojeće uredbe i 3. prosinca 2019. godine. | Priprema željezničkih prijevoznika za obvezno konkurentno javno nadmetanje za ugovore o obavljanju javnih usluga zahtijeva dodatno vrijeme kako bi se omogućilo učinkovito i održivo unutarnje restrukturiranje poduzeća s kojima su se u prošlosti takvi ugovori izravno sklapali. Prijelazne mjere stoga su nužne za ugovore koji se izravno dodjeljuju između datuma stupanja na snagu postojeće uredbe i 3. prosinca 2019. godine. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Priprema željezničkih prijevoznika za obvezno konkurentno javno nadmetanje za ugovore o obavljanju javnih usluga zahtijeva dodatno vrijeme kako bi se omogućilo učinkovito i održivo unutarnje restrukturiranje poduzeća s kojima su se u prošlosti takvi ugovori izravno sklapali. Prijelazne mjere stoga su nužne za ugovore koji se izravno dodjeljuju između datuma stupanja na snagu postojeće uredbe i 3. prosinca 2019. godine.

Priprema željezničkih prijevoznika za obvezno konkurentno javno nadmetanje za ugovore o obavljanju javnih usluga zahtijeva dodatno vrijeme kako bi se omogućilo učinkovito i održivo unutarnje restrukturiranje poduzeća s kojima su se u prošlosti takvi ugovori izravno sklapali. Prijelazne mjere stoga su nužne za ugovore koji se izravno dodjeljuju između datuma stupanja na snagu postojeće uredbe i 3. prosinca 2019. godine.

Amandman 3.

COM (2013) 28 final

Uvodna izjava 18.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 18. | Komisija je u okviru izmjene Uredbe (EZ) br. 994/98 (Uredba o davanju ovlasti) predložila i izmjenu Uredbe br. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Radi usklađivanja pristupa uredbama o skupnom izuzeću na području državnih potpora i u skladu s postupcima predviđenim člankom 108. stavkom 4. i člankom 109. Ugovora, potpore za koordinaciju prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge kako je navedeno u članku 93. Ugovora trebale bi pripadati području primjene Uredbe o davanju ovlasti. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

18.

Komisija je u okviru izmjene Uredbe (EZ) br. 994/98 (Uredba o davanju ovlasti) predložila i izmjenu Uredbe br. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Radi usklađivanja pristupa uredbama o skupnom izuzeću na području državnih potpora i u skladu s postupcima predviđenim člankom 108. stavkom 4. i člankom 109. Ugovora, potpore za koordinaciju prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge kako je navedeno u članku 93. Ugovora trebale bi pripadati području primjene Uredbe o davanju ovlasti.

| 18. | Komisija je u okviru izmjene Uredbe (EZ) br. 994/98 (Uredba o davanju ovlasti) predložila i izmjenu Uredbe br. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Radi usklađivanja pristupa uredbama o skupnom izuzeću na području državnih potpora i u skladu s postupcima predviđenim člankom 108. stavkom 4. i člankom 109. Ugovora, potpore za koordinaciju prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge kako je navedeno u članku 93. Ugovora trebale bi pripadati području primjene Uredbe o davanju ovlasti. |
| --- | --- |

18.

Komisija je u okviru izmjene Uredbe (EZ) br. 994/98 (Uredba o davanju ovlasti) predložila i izmjenu Uredbe br. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Radi usklađivanja pristupa uredbama o skupnom izuzeću na području državnih potpora i u skladu s postupcima predviđenim člankom 108. stavkom 4. i člankom 109. Ugovora, potpore za koordinaciju prijevoza ili povrat sredstava za ispunjavanje određenih obveza svojstvenih pojmu javne usluge kako je navedeno u članku 93. Ugovora trebale bi pripadati području primjene Uredbe o davanju ovlasti.

Obrazloženje

Pozivanje na načelo izuzeća od obveze prijave naknada prema drugom tekstu promijenilo bi cjelokupnu prirodu Uredbe o obvezama javnih usluga i opteretilo rizikom velike pravne nesigurnosti javne usluge putničkog prijevoza.

Amandman 4.

COM (2013) 28 final

Članak 2., točka c)

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| c) | „Lokalna nadležna vlast” svaka je nadležna vlast čije geografsko područje nadležnosti nije nacionalno i koja pokriva potrebe prijevoza urbane aglomeracije ili ruralnog područja. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

c)

„Lokalna nadležna vlast” svaka je nadležna vlast čije geografsko područje nadležnosti nije nacionalno i koja pokriva potrebe prijevoza urbane aglomeracije ili ruralnog područja.

| c) | „Lokalna nadležna vlast” svaka je nadležna vlast čije geografsko područje nadležnosti nije nacionalno
  ne pokriva sav teritorij države članice ili
  i koja pokriva potrebe prijevoza n
  regije ili urbane aglomeracije ili ruralnog područja, uključujući i prekograničnu razinu; |
| --- | --- |

c)

„Lokalna nadležna vlast” svaka je nadležna vlast čije geografsko područje nadležnosti nije nacionalno
  ne pokriva sav teritorij države članice ili
  i koja pokriva potrebe prijevoza n
  regije ili urbane aglomeracije ili ruralnog područja, uključujući i prekograničnu razinu;

Obrazloženje

„Nije nacionalno” može imati dva značenja: da ne pokriva cjelokupno područje jedne države članice, ili da se radi o lokalnoj nadležnoj vlasti koja može imati svoj teritorij u dvije države članice ili više. Definicija mora biti pojašnjena kako bi se popratilo nastajanje organizatora prijevoza koji imaju prekogranične nadležnosti.

Povrh toga, regije moraju biti nedvosmisleno pokrivene postojećom uredbom.

Amandman 5.

COM (2013) 28 final

Članak 2., točka e)

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| e) | Opseg obveza javnih službi isključuje sve usluge javnog prijevoza koje nadilaze ono što je nužno za iskorištavanje mrežnih učinaka na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

e)

Opseg obveza javnih službi isključuje sve usluge javnog prijevoza koje nadilaze ono što je nužno za iskorištavanje mrežnih učinaka na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini.

| e) | Opseg obveza javnih službi isključuje sve usluge javnog prijevoza koje nadilaze ono što je nužno za iskorištavanje mrežnih učinaka na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini. |
| --- | --- |

e)

Opseg obveza javnih službi isključuje sve usluge javnog prijevoza koje nadilaze ono što je nužno za iskorištavanje mrežnih učinaka na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini.

| e) | Opseg obveza javnih službi uključuje sve usluge javnog prijevoza koje stvaraju mrežne učinke na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini; ti učinci mogu proizlaziti iz spajanja isplativih i neisplativih linija. |
| --- | --- |

e)

Opseg obveza javnih službi uključuje sve usluge javnog prijevoza koje stvaraju mrežne učinke na lokalnoj, regionalnoj i podnacionalnoj razini; ti učinci mogu proizlaziti iz spajanja isplativih i neisplativih linija.

Obrazloženje

Ako je regionalna linija prijevoza na pozitivnoj nuli ili ostvaruje profit, ona mora moći biti integrirana u ugovor s drugim deficitarnim linijama kako bi njezin profit doprinosio financiranju deficitarnih linija i kako bi bilo moguće postići optimizaciju tehničkih sredstava potrebnih za korištenje,o javnim uslugama u slučaju da je to potrebno.

Amandman 6.

COM (2013) 28 final

Članak 2a., stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Nadležna tijela vlasti uspostavljaju i redovno ažuriraju planove javnog prijevoza putnika kojima se obuhvaćaju svi relevantni načini prijevoza za područje u njihovoj nadležnosti. | 1.   Nadležna tijela vlasti uspostavljaju i redovno ažuriraju planove javnog prijevoza putnika kojima se obuhvaćaju svi relevantni načini prijevoza za područje u njihovoj nadležnosti. Ove obveze primjenjuju se isključivo za gradove s više od 100 000 stanovnika. |
| Spomenuti planovi definiraju ciljeve politike javnog prijevoza i sredstva njezina provođenja te pokrivaju sve načine prijevoza za svoje područje odgovornosti. Planovi prijevoza sadržavaju barem sljedeće: | Spomenuti planovima definiraju se ciljevi politike javnog prijevoza i sredstva njezina provođenja, i pokrivaju svi načine prijevoza za područje za koje su spomenute vlasti odgovorne. Planovi prijevoza sadržavaju barem sljedeće: |
| a) | strukturu mreže ili linije; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Nadležna tijela vlasti uspostavljaju i redovno ažuriraju planove javnog prijevoza putnika kojima se obuhvaćaju svi relevantni načini prijevoza za područje u njihovoj nadležnosti.

1.   Nadležna tijela vlasti uspostavljaju i redovno ažuriraju planove javnog prijevoza putnika kojima se obuhvaćaju svi relevantni načini prijevoza za područje u njihovoj nadležnosti. Ove obveze primjenjuju se isključivo za gradove s više od 100 000 stanovnika.

Spomenuti planovi definiraju ciljeve politike javnog prijevoza i sredstva njezina provođenja te pokrivaju sve načine prijevoza za svoje područje odgovornosti. Planovi prijevoza sadržavaju barem sljedeće:

Spomenuti planovima definiraju se ciljevi politike javnog prijevoza i sredstva njezina provođenja, i pokrivaju svi načine prijevoza za područje za koje su spomenute vlasti odgovorne. Planovi prijevoza sadržavaju barem sljedeće:

a)

strukturu mreže ili linije;

| a) | strukturu mreže ili linije; |
| --- | --- |

a)

strukturu mreže ili linije;

| b) | osnovne zahtjeve koji moraju zadovoljiti ponudu javnog prijevoza poput dostupnosti, teritorijalne povezanosti, sigurnosti, međupovezanosti istorodnih i raznorodnih vidova prijevoza na ključnim prometnim čvorištima, karakteristike ponude poput rasporeda korištenja, učestalosti usluga i minimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta; |
| --- | --- |

b)

osnovne zahtjeve koji moraju zadovoljiti ponudu javnog prijevoza poput dostupnosti, teritorijalne povezanosti, sigurnosti, međupovezanosti istorodnih i raznorodnih vidova prijevoza na ključnim prometnim čvorištima, karakteristike ponude poput rasporeda korištenja, učestalosti usluga i minimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta;

| b) | osnovne zahtjeve koje ponuda javnog prijevoza mora zadovoljiti, poput dostupnosti, teritorijalne povezanosti, sigurnosti, međupovezanosti istorodnih i raznorodnih vidova prijevoza na ključnim prometnim čvorištima, karakteristike ponude poput načela uspostavljanja rasporeda
  korištenja i učestalosti usluga i minimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta; |
| --- | --- |

b)

osnovne zahtjeve koje ponuda javnog prijevoza mora zadovoljiti, poput dostupnosti, teritorijalne povezanosti, sigurnosti, međupovezanosti istorodnih i raznorodnih vidova prijevoza na ključnim prometnim čvorištima, karakteristike ponude poput načela uspostavljanja rasporeda
  korištenja i učestalosti usluga i minimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta;

| c) | norme kvalitete elemenata kao što su karakteristike opreme postaja kao i željezničkih vozila, točnost i pouzdanost, čistoća, usluge korisnicima i njihovo informiranje, postupanje s prigovorima i žalbama, nadzor kvalitete usluga; |
| --- | --- |

c)

norme kvalitete elemenata kao što su karakteristike opreme postaja kao i željezničkih vozila, točnost i pouzdanost, čistoća, usluge korisnicima i njihovo informiranje, postupanje s prigovorima i žalbama, nadzor kvalitete usluga;

| c) | norme kvalitete elemenata kao što su karakteristike opreme postaja kao i željezničkih vozila, točnost i pouzdanost, čistoća, usluge korisnicima i njihovo informiranje, postupanje s prigovorima i žalbama, nadzor kvalitete usluga; |
| --- | --- |

c)

norme kvalitete elemenata kao što su karakteristike opreme postaja kao i željezničkih vozila, točnost i pouzdanost, čistoća, usluge korisnicima i njihovo informiranje, postupanje s prigovorima i žalbama, nadzor kvalitete usluga;

| d) | načela politike određivanja tarifa; |
| --- | --- |

d)

načela politike određivanja tarifa;

| d) | načela politike određivanja tarifa; |
| --- | --- |

d)

načela politike određivanja tarifa;

| e) | operativne zahtjeve poput prijevoza bicikala, upravljanja prometom i plana u slučaju smetnji u prometu. |
| --- | --- |

e)

operativne zahtjeve poput prijevoza bicikala, upravljanja prometom i plana u slučaju smetnji u prometu.

| e) | operativne zahtjeve poput prijevoza bicikala, upravljanja prometom i plana u slučaju smetnji u prometu.; |
| --- | --- |

e)

operativne zahtjeve poput prijevoza bicikala, upravljanja prometom i plana u slučaju smetnji u prometu.;

| f) | zahtjeve za socijalnu i teritorijalnu koheziju. |
| --- | --- |

f)

zahtjeve za socijalnu i teritorijalnu koheziju.

Pri izradi planove javnog prijevoza, nadležne vlasti moraju voditi računa osobito o pravilima koja se primjenjuju na području prava putnika, socijalnih pitanja, zapošljavanja i zaštite okoliša.

Pri izradi planove javnog prijevoza, nadležne vlasti moraju voditi računa osobito o pravilima koja se primjenjuju na području prava putnika, socijalnih pitanja, zapošljavanja i zaštite okoliša kako bi se spriječio damping u tim područjima.

Planovi javnog prijevoza morat će se podnijeti regulatornom tijelu radi dobivanja mišljenja mjesec dana prije njihova objavljivanja.

Nadležne vlasti moraju međusobno surađivati kako bi koordinirale informacije sadržane u njihovim planovima prijevoza te ustanovile zajedničke planove prijevoza za usluge regionalnog prekograničnog prijevoza.

Nadležne vlasti usvajaju planove javnog prijevoza nakon savjetovanja sa zainteresiranim stranama, a potom ih objavljuju. Za potrebe ove uredbe, zainteresirane strane koje treba uzeti u obzir su u najužem smislu prijevoznici, eventualno upravitelji infrastrukture, ako je moguće, kao udruge predstavnika putnika i organizacije zaposlenika.

Nadležne vlasti usvajaju planove javnog prijevoza nakon savjetovanja sa zainteresiranim stranama, a potom ih objavljuju. Za potrebe ove uredbe, zainteresirane strane koje treba uzeti u obzir su u najužem smislu prijevoznici, eventualno upravitelji infrastrukture, kao i udruge predstavnika putnika i organizacije zaposlenika.

Prijašnji ili sadašnji pružatelji javnih usluga dužni su nadležnim vlastima pružiti potrebne informacije u roku od mjesec dana od primljenog zahtjeva, čak i kada je riječ o vlastima iz susjedne države članice.

Obrazloženje

Planovi javnih putničkih prijevoza mogu stvoriti teške i dodatne obveze, no bez učinka na glavne linije vlakova koje su vezane sporazumom o prostornom uređenju. Predloženim amandmanom sugerira se da im se ograniče obveze isključivo na gradove određene veličine.

Vodeći računa o složenosti i promjenjivosti rasporeda korištenja (iz razloga koji nisu pod kontrolom nadležnih tijela), realističnije je navesti načela rasporeda u planu prijevoza.

Na linijama koje se manje koriste, obveza minimalne stope iskorištenosti kapaciteta može negativno utjecati na tu javnu uslugu i bila bi stoga suprotna interesima nadležne vlasti.

Intermodalnost, kao i prekograničnu koordinaciju, treba ohrabrivati.

Za planove javnog prijevoza potrebni su precizni podaci o razvoju tržišta različitih načina prijevoza. Sudionici na tržištu zadržavaju osnovne izvore informacija te ih stoga moraju podijeliti s javnim autoritetom.

Amandman 7.

COM (2013) 28 final

Članak 2a., stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Specifikacije obveza obavljanja javnih usluga i s njima povezana naknada neto financijskog učinka obveza obavljanja javnih usluga trebaju odgovarati ovim kriterijima: | Specifikacije obveza obavljanja javnih usluga i s njima povezana naknada neto financijskog učinka obveza obavljanja javnih usluga trebaju odgovarati ovim kriterijima: |
| (a) | postižu ciljeve iz nacrta javnog prijevoza na troškovno najučinkovitiji način; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Specifikacije obveza obavljanja javnih usluga i s njima povezana naknada neto financijskog učinka obveza obavljanja javnih usluga trebaju odgovarati ovim kriterijima:

Specifikacije obveza obavljanja javnih usluga i s njima povezana naknada neto financijskog učinka obveza obavljanja javnih usluga trebaju odgovarati ovim kriterijima:

(a)

postižu ciljeve iz nacrta javnog prijevoza na troškovno najučinkovitiji način;

| (a) | postižu ciljeve iz nacrta javnog prijevoza na troškovno najučinkovitiji način; |
| --- | --- |

(a)

postižu ciljeve iz nacrta javnog prijevoza na troškovno najučinkovitiji način;

Amandman 8.

COM (2013) 28 final

Članak 4. stavak 8.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 8.   Svim zainteresiranim stranama nadležna tijela stavljaju na raspolaganje relevantne informacije za pripremu ponude u okviru konkurentnog postupka nadmetanja. | 8.   Svim zainteresiranim stranama nadležna tijela stavljaju na raspolaganje relevantne informacije za pripremu ponude u okviru konkurentnog postupka nadmetanja. Upravitelji željezničke infrastrukture, željeznička poduzeća koja izvršavaju ili su izvršila ugovor o javnim uslugama, moraju pomoći nadležnim vlastima u pružanju svih relevantnih informacija. Oni su odgovorni za točnost podataka pruženih nadležnoj vlasti. |
| Ove se informacije prije svega odnose na broj putnika, tarife, troškove i račune povezane s javnom uslugom prijevoza putnika pokrivene javnim natječajem, i precizne informacije o specifikacijama relevantne infrastrukture za korištenje vozila ili potrebnih željezničkih vozila te im omogućavaju da pripreme utemeljene planove njihova korištenja. Upravitelji željezničke infrastrukture pomažu kompetentnim vlastima u pružanju svih specifikacija o relevantnoj infrastrukturi. | Ove se informacije prije svega odnose na broj putnika, tarife, troškove i račune povezane s javnom uslugom prijevoza putnika pokrivenom natječajem, i precizne informacije o specifikacijama relevantne infrastrukture za korištenje vozila ili potrebnih željezničkih vozila te im omogućavaju da pripreme utemeljene planove njihova korištenja. Upravitelji željezničke infrastrukture pomažu kompetentnim vlastima u pružanju svih specifikacija o relevantnoj infrastrukturi. |
| Nepoštivanje prethodno navedenih odredbi podložno je pravnoj kontroli predviđenoj člankom 5. stavkom 7. | Nepoštivanje prethodno navedenih odredbi podložno je pravnoj kontroli predviđenoj člankom 5. stavkom 7. |
| | Trenutni prijevoznik neke linije ili mreže koja je predmet nekog konkurentskog javnog natječaja mora nadležnoj vlasti osigurati potrebne podatke za pripremu ponude i to besplatno, potpuno i precizno, osobito kada je riječ o potražnji putovanja i računima dobivenim iz prijevoza putnika, u granicama poslovne tajne. |
| | Bivši korisnik i upravitelj infrastrukture moraju nadoknaditi drugim prijevoznicima sav dug uzrokovan ponudama izvedenim na temelju netočnih ili nedostatnih informacija. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

8.   Svim zainteresiranim stranama nadležna tijela stavljaju na raspolaganje relevantne informacije za pripremu ponude u okviru konkurentnog postupka nadmetanja.

8.   Svim zainteresiranim stranama nadležna tijela stavljaju na raspolaganje relevantne informacije za pripremu ponude u okviru konkurentnog postupka nadmetanja. Upravitelji željezničke infrastrukture, željeznička poduzeća koja izvršavaju ili su izvršila ugovor o javnim uslugama, moraju pomoći nadležnim vlastima u pružanju svih relevantnih informacija. Oni su odgovorni za točnost podataka pruženih nadležnoj vlasti.

Ove se informacije prije svega odnose na broj putnika, tarife, troškove i račune povezane s javnom uslugom prijevoza putnika pokrivene javnim natječajem, i precizne informacije o specifikacijama relevantne infrastrukture za korištenje vozila ili potrebnih željezničkih vozila te im omogućavaju da pripreme utemeljene planove njihova korištenja. Upravitelji željezničke infrastrukture pomažu kompetentnim vlastima u pružanju svih specifikacija o relevantnoj infrastrukturi.

Ove se informacije prije svega odnose na broj putnika, tarife, troškove i račune povezane s javnom uslugom prijevoza putnika pokrivenom natječajem, i precizne informacije o specifikacijama relevantne infrastrukture za korištenje vozila ili potrebnih željezničkih vozila te im omogućavaju da pripreme utemeljene planove njihova korištenja. Upravitelji željezničke infrastrukture pomažu kompetentnim vlastima u pružanju svih specifikacija o relevantnoj infrastrukturi.

Nepoštivanje prethodno navedenih odredbi podložno je pravnoj kontroli predviđenoj člankom 5. stavkom 7.

Nepoštivanje prethodno navedenih odredbi podložno je pravnoj kontroli predviđenoj člankom 5. stavkom 7.

Trenutni prijevoznik neke linije ili mreže koja je predmet nekog konkurentskog javnog natječaja mora nadležnoj vlasti osigurati potrebne podatke za pripremu ponude i to besplatno, potpuno i precizno, osobito kada je riječ o potražnji putovanja i računima dobivenim iz prijevoza putnika, u granicama poslovne tajne.

Bivši korisnik i upravitelj infrastrukture moraju nadoknaditi drugim prijevoznicima sav dug uzrokovan ponudama izvedenim na temelju netočnih ili nedostatnih informacija.

Obrazloženje

Informacije upravitelja infrastrukture nisu dovoljne jer one ne sadržavaju poslovne podatke željezničkog prijevoznika. Prethodni i/ili aktualni pružatelji usluga moraju osigurati informacije, a osobito to moraju učiniti prethodni prijevoznici kako bi zajamčili nediskriminatorni pristup informacijama. Ovo ujednačavanje je nužno potrebno, čak i s rizikom da se nadležne vlasti opterete obvezama koje neće biti u mogućnosti poštovati.

Amandman 9.

COM (2013) 28 final

Članak 5., novi stavak nakon stavka 3.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Nadležne vlasti mogu isključiti prijevoznike trećih zemalja iz postupka tržišnog natjecanja kada te zemlje ne predviđaju takav postupak za poduzeća u zemljama članica Unije. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Nadležne vlasti mogu isključiti prijevoznike trećih zemalja iz postupka tržišnog natjecanja kada te zemlje ne predviđaju takav postupak za poduzeća u zemljama članica Unije.

Obrazloženje

Prijevoznicima iz trećih zemalja ne treba dati mogućnost da sudjeluju u postupcima javnih natječaja u zemljama članicama EU-a ako treća zemlja o kojoj je riječ nije još otvorila svoje vlastito tržište prijevoznicima iz država članica EU.

Amandman 10.

COM (2013) 28 final

Članak 5. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Osim ako to zabranjuje nacionalno pravo, nadležna tijela mogu odlučiti izravno sklopiti ugovore o obavljanju javnih usluga: | 4.   Osim ako to zabranjuje nacionalni zakon, nadležna tijela mogu odlučiti izravno sklopiti ugovore o obavljanju javnih usluga: |
| (a) | čija je prosječna godišnja vrijednost procijenjena na manje od 1 000 000 eura ili manje od 5 000 000 eura u slučaju da ugovor o javnim uslugama uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom, ili |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

4.   Osim ako to zabranjuje nacionalno pravo, nadležna tijela mogu odlučiti izravno sklopiti ugovore o obavljanju javnih usluga:

4.   Osim ako to zabranjuje nacionalni zakon, nadležna tijela mogu odlučiti izravno sklopiti ugovore o obavljanju javnih usluga:

(a)

čija je prosječna godišnja vrijednost procijenjena na manje od 1 000 000 eura ili manje od 5 000 000 eura u slučaju da ugovor o javnim uslugama uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom, ili

| (a) | čija je prosječna godišnja vrijednost procijenjena na manje od 1 000 000 eura ili manje od 5 000 000 eura u slučaju da ugovor o javnim uslugama uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom, ili |
| --- | --- |

(a)

čija je prosječna godišnja vrijednost procijenjena na manje od 1 000 000 eura ili manje od 5 000 000 eura u slučaju da ugovor o javnim uslugama uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom, ili

| (b) | čija je svrha godišnja opskrba od manje od 300 000 kilometara javne usluge prijevoza putnika ili manje od 150 000 kilometara u slučaju ugovora o javnim uslugama koji uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom. |
| --- | --- |

(b)

čija je svrha godišnja opskrba od manje od 300 000 kilometara javne usluge prijevoza putnika ili manje od 150 000 kilometara u slučaju ugovora o javnim uslugama koji uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom.

| (b) | čija je svrha godišnja opskrba od manje od 300 000 kilometara javne usluge prijevoza putnika ili manje od 150 000
  500 000 kilometara u slučaju ugovora o javnim uslugama koji uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom. |
| --- | --- |

(b)

čija je svrha godišnja opskrba od manje od 300 000 kilometara javne usluge prijevoza putnika ili manje od 150 000
  500 000 kilometara u slučaju ugovora o javnim uslugama koji uključuje pružanje usluge javnog prijevoza željeznicom.

Obrazloženje

Prag koji je predložila Komisija od 150 000 kilometara godišnje za javni prijevoz željeznicom isključuje sve željezničke linije na kojima bi ovaj način prijevoza bio relevantan. Prag od 500 000 kilometara omogućuje da iznimke od pravila postupka javnog natječaja budu ograničene na jedinstvene linije relevantne dužine za prijevoz željeznicom i s razinom održive usluge za željeznički način prijevoza.

Amandman 11.

COM (2013) 28 final

Članak 5., novi stavak nakon stavka 4.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Odluka o izravnoj dodjeli ugovora o pružanju usluga mora u roku od dva mjeseca biti proslijeđena na savjetovanje regulatornom tijelu definiranom člankom 55. Direktive 2012/34/EZ. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Odluka o izravnoj dodjeli ugovora o pružanju usluga mora u roku od dva mjeseca biti proslijeđena na savjetovanje regulatornom tijelu definiranom člankom 55. Direktive 2012/34/EZ.

Obrazloženje

Ova nova točka omogućuje uključivanje nadležnog nadzornog tijela u postupak organiziranja željezničkog prijevoza bez ograničavanja ovlasti nadležnih lokalnih tijela da izravno dodijele ugovor o pružanju usluga unutarnjim pružateljima usluga. Istovremeno, ova točka postavlja uvjete za izravno dodjeljivanje usluga tako da se ograniči mogućnost oligopolnog položaja;

Amandman 12.

COM (2013) 28 final

Članak 5., novi stavak nakon stavka 6.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Osim ako to zabranjuje nacionalno pravo, nadležne vlasti mogu odlučiti da izravno dodijele ugovore o javnim uslugama prijevoza željeznicom, uz iznimku drugih načina željezničkog prijevoza poput podzemne željeznice ili tramvaja. Odstupajući od članka 4. stavka 3., trajanje takvih ugovora ne prelazi deset godina, osim kada se primjenjuje članak 4. stavak 4. |
| | Ipak, ako je ugovor već predmetom izravne dodjele i ako pokazatelji kvalitete usluga opadaju za prosječno više od 10 posto (%) u ukupnom trajanju ugovora zbog razloga koji ovise o prijevozniku, taj ugovor mora postati predmetom javnog natječaja kada istekne. Šest mjeseci nakon usvajanja sadašnje uredbe, Europska komisija definirat će kvalitetu delegiranim aktima u funkciji serije pokazatelja izvedbe uključujući i točnost. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Osim ako to zabranjuje nacionalno pravo, nadležne vlasti mogu odlučiti da izravno dodijele ugovore o javnim uslugama prijevoza željeznicom, uz iznimku drugih načina željezničkog prijevoza poput podzemne željeznice ili tramvaja. Odstupajući od članka 4. stavka 3., trajanje takvih ugovora ne prelazi deset godina, osim kada se primjenjuje članak 4. stavak 4.

Ipak, ako je ugovor već predmetom izravne dodjele i ako pokazatelji kvalitete usluga opadaju za prosječno više od 10 posto (%) u ukupnom trajanju ugovora zbog razloga koji ovise o prijevozniku, taj ugovor mora postati predmetom javnog natječaja kada istekne. Šest mjeseci nakon usvajanja sadašnje uredbe, Europska komisija definirat će kvalitetu delegiranim aktima u funkciji serije pokazatelja izvedbe uključujući i točnost.

Obrazloženje

Potrebno je obnoviti mogućnost da se pribjegne izravnoj dodjeli ugovora, no postavljajući pritom vremenski okvir. Ako ta mogućnost ne funkcionira na zadovoljavajuć način, nadležne vlasti morat će odmah pribjeći postupku javnog natječaja.

Amandman 13.

COM (2013) 28 final

Članak 5a. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| Nadležno tijelo vlasti može ispuniti zahtjev iz prvog podstavka na jedan od sljedećih načina: | Nadležno tijelo vlasti može ispuniti zahtjev iz prvog podstavka na jedan od sljedećih načina
  prema različitim načinima kojima se pospješuje ekonomija razmjera, kao što su sljedeći: |
| (a) | da samo stekne željeznička vozila korištena u svrhu izvršenja ugovora o javnim uslugama s ciljem da ih stavi na raspolaganje prijevozniku po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6. i, ako je potrebno, dodatka ugovoru; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

[...]

[...]

Nadležno tijelo vlasti može ispuniti zahtjev iz prvog podstavka na jedan od sljedećih načina:

Nadležno tijelo vlasti može ispuniti zahtjev iz prvog podstavka na jedan od sljedećih načina
  prema različitim načinima kojima se pospješuje ekonomija razmjera, kao što su sljedeći:

(a)

da samo stekne željeznička vozila korištena u svrhu izvršenja ugovora o javnim uslugama s ciljem da ih stavi na raspolaganje prijevozniku po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6. i, ako je potrebno, dodatka ugovoru;

| (a) | da samo stekne željeznička vozila korištena u svrhu izvršenja ugovora o javnim uslugama s ciljem da ih stavi na raspolaganje prijevozniku po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6. i, ako je potrebno, dodatka ugovoru; |
| --- | --- |

(a)

da samo stekne željeznička vozila korištena u svrhu izvršenja ugovora o javnim uslugama s ciljem da ih stavi na raspolaganje prijevozniku po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6. i, ako je potrebno, dodatka ugovoru;

| (b) | pribavljanjem garancije za financiranje željezničkih vozila korištenih za izvršenje ugovora o javnim uslugama po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6, i ako je potrebno, primjenom dodatka ugovoru. Takva garancija može pokriti rizik povezan s rezidualnom vrijednošću poštujući relevantna pravila za državne potpore, kada je to primjenjivo; |
| --- | --- |

(b)

pribavljanjem garancije za financiranje željezničkih vozila korištenih za izvršenje ugovora o javnim uslugama po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6, i ako je potrebno, primjenom dodatka ugovoru. Takva garancija može pokriti rizik povezan s rezidualnom vrijednošću poštujući relevantna pravila za državne potpore, kada je to primjenjivo;

| (b) | pribavljanjem garancije za financiranje željezničkih vozila korištenih za izvršenje ugovora o javnim uslugama po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6, i ako je potrebno, primjenom dodatka ugovoru. Takva garancija može pokriti rizik povezan s rezidualnom vrijednošću poštujući relevantna pravila za državne potpore, kada je to primjenjivo; |
| --- | --- |

(b)

pribavljanjem garancije za financiranje željezničkih vozila korištenih za izvršenje ugovora o javnim uslugama po tržišnoj cijeni ili u okviru ugovora o javnim uslugama primjenom članka 4. stavka 1. točke b), članka 6, i ako je potrebno, primjenom dodatka ugovoru. Takva garancija može pokriti rizik povezan s rezidualnom vrijednošću poštujući relevantna pravila za državne potpore, kada je to primjenjivo;

| (c) | angažirajući se da u ugovoru o javnim uslugama stekne željeznička vozila po tržišnoj cijeni do isteka rečenog ugovora. |
| --- | --- |

(c)

angažirajući se da u ugovoru o javnim uslugama stekne željeznička vozila po tržišnoj cijeni do isteka rečenog ugovora.

| (c) | angažirajući se da u ugovoru o javnim uslugama stekne željeznička vozila po tržišnoj cijeni do isteka rečenog ugovora; |
| --- | --- |

(c)

angažirajući se da u ugovoru o javnim uslugama stekne željeznička vozila po tržišnoj cijeni do isteka rečenog ugovora;

| (d) | surađujući s lokalnim susjednim vlastima kako bi imala na raspolaganju veću količinu željezničkih vozila; |
| --- | --- |

(d)

surađujući s lokalnim susjednim vlastima kako bi imala na raspolaganju veću količinu željezničkih vozila;

| (e) | zatraživanjem potpore države članice kako bi popratila jedan od načina pokrivanja rezidualne vrijednosti željezničkih vozila. |
| --- | --- |

(e)

zatraživanjem potpore države članice kako bi popratila jedan od načina pokrivanja rezidualne vrijednosti željezničkih vozila.

[...]

[...]

Obrazloženje

Ne treba isključiti niti jednu metodu lokalnog financiranja (npr. jamstva, preuzimanja poduzeća, izravnu kupovinu i druge). No, to ipak ne znači da se vlade mogu otresti vlastite odgovornosti neprimjereno prebacujući teret na lokalne vlasti. Kroz zakonodavni i regulatorni okvir treba poticati tržište željezničkih vozila promičući prije svega ekonomiju razmjera te odgovarajuće financijske aranžmane.

Amandman 14.

COM (2013) 28 final

Članak 8. stavak 2a

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 2a.   Ugovori o obavljanju javnih usluga željezničkog prijevoza putnika koji su izravno sklopljeni između 1. siječnja 2013. i 2. prosinca 2019. mogu se nastaviti do datuma isteka njihove valjanosti. Ipak se , ni u kojem slučaju, ne mogu se produžiti nakon 31. prosinca 2022. godine. | 2a.   Ugovori o obavljanju javnih usluga željezničkog prijevoza putnika koji su izravno sklopljeni između 1. siječnja 2013.
  datuma stupanja na snagu ove uredbe i 2. prosinca 2019. godine mogu se nastaviti do datuma isteka njihove valjanosti. Ipak se, ni u kojem slučaju, ne mogu produžiti nakon 31. prosinca 2022. godine. Ova odredba ne primjenjuje se na one ugovore koji su bili zaključeni prije stupanja na snagu ove uredbe. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

2a.   Ugovori o obavljanju javnih usluga željezničkog prijevoza putnika koji su izravno sklopljeni između 1. siječnja 2013. i 2. prosinca 2019. mogu se nastaviti do datuma isteka njihove valjanosti. Ipak se , ni u kojem slučaju, ne mogu se produžiti nakon 31. prosinca 2022. godine.

2a.   Ugovori o obavljanju javnih usluga željezničkog prijevoza putnika koji su izravno sklopljeni između 1. siječnja 2013.
  datuma stupanja na snagu ove uredbe i 2. prosinca 2019. godine mogu se nastaviti do datuma isteka njihove valjanosti. Ipak se, ni u kojem slučaju, ne mogu produžiti nakon 31. prosinca 2022. godine. Ova odredba ne primjenjuje se na one ugovore koji su bili zaključeni prije stupanja na snagu ove uredbe.

Obrazloženje

Stupanje na snagu predloženih promjena mora odgovarati datumu stupanja na snagu revidirane uredbe. Taj propis neće zahvatiti prethodno zaključene ugovore.

Amandman 15.

COM(2013) 29 final

Uvodna izjava 10.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Cilj postojećih zahtjeva Direktive 2012/34/EU jest neovisnost u donošenju odluka kao i pravna i organizacijska neovisnost. Oni ne isključuju potpuno mogućnost očuvanja integriranog poduzeća, pod uvjetom da se osiguraju ove tri kategorije neovisnosti. Kada je riječ o neovisnosti u odlučivanju, potrebno je odgovarajućim mjerama zaštite osigurati da integrirano poduzeće ne može zadržati kontrolu nad odlukama upravitelja infrastrukture. Ipak, čak i stroga primjena ovih zaštitnih mjera ne može u potpunosti isključiti rizik diskriminiranja konkurenata poduzeća koje je vertikalno integrirano. Tako preostaje rizik daljnjeg postojanja unakrsne subvencije u integriranim strukturama poduzeća, ili je pak organima kontrole vrlo teško provjeriti i jamčiti poštovanje zaštitnih mjera koje su pokrenute upravo kako bi se to spriječilo. Institucijsko razdvajanje upravljanja infrastrukturom i djelatnosti prijevoza najučinkovitija je mjera za rješenje ovih problema. | Cilj postojećih zahtjeva Direktive 2012/34/EU jest neovisnost u donošenju odluka kao i pravna i organizacijska neovisnost. Oni ne isključuju potpuno mogućnost očuvanja integriranog poduzeća, pod uvjetom da se osiguraju ove tri kategorije
  zadrži neovisnost upravitelja u odnosu na prijevoznika u obavljanju osnovnih funkcija, a to su donošenje odluka o podjeli voznih puteva vlakova i pristojbama za infrastrukture, o kolodvorima, investicijama i održavanju
  zadrže. Kada je riječ o neovisnosti u odlučivanju, potrebno je odgovarajućim mjerama zaštite osigurati da integrirano poduzeće ne može zadržati kontrolu nad odlukama upravitelja infrastrukture. Ipak, čak i stroga primjena ovih zaštitnih mjera ne može u potpunosti isključiti rizik diskriminiranja konkurenata poduzeća koje je vertikalno integrirano. Tako preostaje rizik daljnjeg postojanja unakrsne subvencije u integriranim strukturama poduzeća, ili je pak organima kontrole vrlo teško provjeriti i jamčiti poštovanje zaštitnih mjera koje su pokrenute upravo kako bi se to spriječilo. Institucijsko razdvajanje upravljanja infrastrukturom i djelatnosti prijevoza najučinkovitija je mjera za rješenje ovih problema. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Cilj postojećih zahtjeva Direktive 2012/34/EU jest neovisnost u donošenju odluka kao i pravna i organizacijska neovisnost. Oni ne isključuju potpuno mogućnost očuvanja integriranog poduzeća, pod uvjetom da se osiguraju ove tri kategorije neovisnosti. Kada je riječ o neovisnosti u odlučivanju, potrebno je odgovarajućim mjerama zaštite osigurati da integrirano poduzeće ne može zadržati kontrolu nad odlukama upravitelja infrastrukture. Ipak, čak i stroga primjena ovih zaštitnih mjera ne može u potpunosti isključiti rizik diskriminiranja konkurenata poduzeća koje je vertikalno integrirano. Tako preostaje rizik daljnjeg postojanja unakrsne subvencije u integriranim strukturama poduzeća, ili je pak organima kontrole vrlo teško provjeriti i jamčiti poštovanje zaštitnih mjera koje su pokrenute upravo kako bi se to spriječilo. Institucijsko razdvajanje upravljanja infrastrukturom i djelatnosti prijevoza najučinkovitija je mjera za rješenje ovih problema.

Cilj postojećih zahtjeva Direktive 2012/34/EU jest neovisnost u donošenju odluka kao i pravna i organizacijska neovisnost. Oni ne isključuju potpuno mogućnost očuvanja integriranog poduzeća, pod uvjetom da se osiguraju ove tri kategorije
  zadrži neovisnost upravitelja u odnosu na prijevoznika u obavljanju osnovnih funkcija, a to su donošenje odluka o podjeli voznih puteva vlakova i pristojbama za infrastrukture, o kolodvorima, investicijama i održavanju
  zadrže. Kada je riječ o neovisnosti u odlučivanju, potrebno je odgovarajućim mjerama zaštite osigurati da integrirano poduzeće ne može zadržati kontrolu nad odlukama upravitelja infrastrukture. Ipak, čak i stroga primjena ovih zaštitnih mjera ne može u potpunosti isključiti rizik diskriminiranja konkurenata poduzeća koje je vertikalno integrirano. Tako preostaje rizik daljnjeg postojanja unakrsne subvencije u integriranim strukturama poduzeća, ili je pak organima kontrole vrlo teško provjeriti i jamčiti poštovanje zaštitnih mjera koje su pokrenute upravo kako bi se to spriječilo. Institucijsko razdvajanje upravljanja infrastrukturom i djelatnosti prijevoza najučinkovitija je mjera za rješenje ovih problema.

Obrazloženje

Komisija polazi od ideološkog postulata da je potpuno odvajanje djelatnosti najbolje rješenje. To je tek ideološki postulat koji nema svoje mjesto u nacrtu direktive koja mora ostati neutralna u ovom pogledu.

Amandman 16.

COM(2013) 29 final

Članak 6. točka 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Europska komisija predlaže brisanje članka 6. stavka 2.,Direktive 2012/34/EU. | Predlaže zadržavanje članka 6. stavka 2. Direktive 2012/34/EU u sljedećem obliku: |
| | Kako bi se izbjegli troškovi pretjerano velikih transakcija, države članice mogu odrediti da odvajanje pretpostavlja uspostavljanje zasebnih odjela u istom poduzeću pod uvjetom da to poduzeće ima najmanje 3 000 zaposlenika i da su njegove aktivnosti ograničene na lokalni prijevoz, na infrastrukturi manjoj od 150 kilometara |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Europska komisija predlaže brisanje članka 6. stavka 2.,Direktive 2012/34/EU.

Predlaže zadržavanje članka 6. stavka 2. Direktive 2012/34/EU u sljedećem obliku:

Kako bi se izbjegli troškovi pretjerano velikih transakcija, države članice mogu odrediti da odvajanje pretpostavlja uspostavljanje zasebnih odjela u istom poduzeću pod uvjetom da to poduzeće ima najmanje 3 000 zaposlenika i da su njegove aktivnosti ograničene na lokalni prijevoz, na infrastrukturi manjoj od 150 kilometara

Obrazloženje

Budući da je riječ o institucionalnom odvajanju upravljanja infrastrukturom i aktivnosti prijevoza u slučaju poduzeća čija je djelatnost ograničena isključivo na pružanje usluga regionalnog dosega, preporučuje se da se zadrže pravila koja su trenutno na snazi. Potrebno je primijetiti da bi, u slučaju malih poduzeća koja pružaju usluge koristeći vlastitu infrastrukturu, takvo institucionalno razdvajanje dovelo do značajne disperzije njihovih snaga i povećanja troškova funkcioniranja te, posljedično, kompenzacije koja bi im se dodjeljivala iz javnih sredstava.

Amandman 17.

COM(2013) 29 final

Članak 7. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Države članice vode računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3. stavku 2. i bude neovisan od svakog željezničkog poduzeća. | Države članice vode računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3., stavku 2. i bude neovisan od svakog željezničkog poduzeća kada je riječ o ključnim funkcijama odlučivanja o voznim putevima vlakova i pristojbama za infrastrukture te kolodvorima, investicijama i održavanju. |
| Kako bi se jamčila neovisnost upravitelja infrastrukture, države članice vode računa o tome da oni budu određeni kao pravne osobe koje se razlikuju od bilo kojeg željezničkog poduzeća. | Kako bi se zajamčila neovisnost upravitelja infrastrukture, države članice vode računa o tome da oni budu određeni kao pravne osobe koje se razlikuju od bilo kojeg željezničkog poduzeća.
  mogu djelovati prema vlastitom nahođenju, u skladu s načelom supsidijarnosti. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Države članice vode računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3. stavku 2. i bude neovisan od svakog željezničkog poduzeća.

Države članice vode računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3., stavku 2. i bude neovisan od svakog željezničkog poduzeća kada je riječ o ključnim funkcijama odlučivanja o voznim putevima vlakova i pristojbama za infrastrukture te kolodvorima, investicijama i održavanju.

Kako bi se jamčila neovisnost upravitelja infrastrukture, države članice vode računa o tome da oni budu određeni kao pravne osobe koje se razlikuju od bilo kojeg željezničkog poduzeća.

Kako bi se zajamčila neovisnost upravitelja infrastrukture, države članice vode računa o tome da oni budu određeni kao pravne osobe koje se razlikuju od bilo kojeg željezničkog poduzeća.
  mogu djelovati prema vlastitom nahođenju, u skladu s načelom supsidijarnosti.

Amandman 18.

COM(2013) 29 final

Članak 7. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Ako s datumom stupanja na snagu ove Direktive upravitelj infrastrukture pripada vertikalno integriranom poduzeću, države članice mogu odlučiti ne primjenjivati stavke 2. do 4. ovog članka. U tom slučaju, država članica o kojoj je riječ vodi računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3. stavku 2. i uživa neovisnost u odlučivanju kao i organizacijsku neovisnost u odnosu na svako željezničko poduzeće, u skladu sa zahtjevima iz članaka 7a. do 7c. | Ako na dan stupanja na snagu ove Direktive upravitelj infrastrukture pripada vertikalno povezanom poduzeću, d
  Države članice mogu odlučiti ne primjenjivati stavke 2. do 4. ovog članka. U tom slučaju, država članica o kojoj je riječ vodi računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3. stavku 2. i uživa neovisnost u odlučivanju kao i organizacijsku neovisnost u odnosu na svako željezničko poduzeće, u skladu sa zahtjevima iz članaka 7a. do 7c. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Ako s datumom stupanja na snagu ove Direktive upravitelj infrastrukture pripada vertikalno integriranom poduzeću, države članice mogu odlučiti ne primjenjivati stavke 2. do 4. ovog članka. U tom slučaju, država članica o kojoj je riječ vodi računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3. stavku 2. i uživa neovisnost u odlučivanju kao i organizacijsku neovisnost u odnosu na svako željezničko poduzeće, u skladu sa zahtjevima iz članaka 7a. do 7c.

Ako na dan stupanja na snagu ove Direktive upravitelj infrastrukture pripada vertikalno povezanom poduzeću, d
  Države članice mogu odlučiti ne primjenjivati stavke 2. do 4. ovog članka. U tom slučaju, država članica o kojoj je riječ vodi računa o tome da upravitelj infrastrukture obavlja sve funkcije navedene u članku 3. stavku 2. i uživa neovisnost u odlučivanju kao i organizacijsku neovisnost u odnosu na svako željezničko poduzeće, u skladu sa zahtjevima iz članaka 7a. do 7c.

Obrazloženje

Omogućuje povratak na integrirani model, bez obzira na situaciju u trenutku stupanja na snagu ove Direktive.

Amandman 19.

COM(2013) 29 final

Članak 7b. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Upravitelj infrastrukture na raspolaganju ima nadzorni odbor koji je sastavljen od predstavnika krajnjih vlasnika vertikalno integriranog poduzeća. | 3.   Upravitelj infrastrukture na raspolaganju ima nadzorni odbor koji je sastavljen od predstavnika krajnjih vlasnika vertikalno integriranog poduzeća i od predstavnika nadležnih lokalnih i regionalnih vlasti ukoliko oni već ne pripadaju upravnom odboru upravitelja infrastrukture. |
| [...] | [...] |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

3.   Upravitelj infrastrukture na raspolaganju ima nadzorni odbor koji je sastavljen od predstavnika krajnjih vlasnika vertikalno integriranog poduzeća.

3.   Upravitelj infrastrukture na raspolaganju ima nadzorni odbor koji je sastavljen od predstavnika krajnjih vlasnika vertikalno integriranog poduzeća i od predstavnika nadležnih lokalnih i regionalnih vlasti ukoliko oni već ne pripadaju upravnom odboru upravitelja infrastrukture.

[...]

[...]

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti punopravni su sudionici željezničkog sustava. Upravo iz tog razloga one moraju biti uključene u tijela nadležna za donošenje odluka ili tijela koja nadziru upravitelje infrastruktura koje imaju prirodni monopol. One su veza između prijevoznika i krajnjih korisnika, čije potrebe poznaju.

Amandman 20.

COM(2013) 29 final

Članak 7b. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 5.   [...] Raspoređivanje osoblja između upravitelja infrastrukture i drugih pravnih subjekata unutar vertikalno integriranog poduzeća, osim raspoređivanja na koje se odnosi točka c), moguće je samo ako se može jamčiti da neće doći do razmjene osjetljivih informacija među njima. | 5.   [...] Drugo raspoređivanje osoblja između upravitelja infrastrukture i drugih pravnih osoba u poduzeću koje je vertikalno integrirano, koje nije navedeno u točki c) moguće je. samo ako se može jamčiti da neće doći do razmjene osjetljivih informacija među njima. Osoblje će svejedno biti obvezano poslovnom tajnom kada je riječ o njihovim prijašnjim aktivnostima, u skladu s trgovačkim pravom. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

5.   [...] Raspoređivanje osoblja između upravitelja infrastrukture i drugih pravnih subjekata unutar vertikalno integriranog poduzeća, osim raspoređivanja na koje se odnosi točka c), moguće je samo ako se može jamčiti da neće doći do razmjene osjetljivih informacija među njima.

5.   [...] Drugo raspoređivanje osoblja između upravitelja infrastrukture i drugih pravnih osoba u poduzeću koje je vertikalno integrirano, koje nije navedeno u točki c) moguće je. samo ako se može jamčiti da neće doći do razmjene osjetljivih informacija među njima. Osoblje će svejedno biti obvezano poslovnom tajnom kada je riječ o njihovim prijašnjim aktivnostima, u skladu s trgovačkim pravom.

Obrazloženje

Primjena načela proporcionalnosti: pojam „osjetljive informacije” previše je nejasan da bi zaustavio unutarnje mobilnosti u željezničkim skupinama. Deficitarna razdoblja i drugi „kineski zidovi” bit će dostatni kako bi se omogućila nepropusnost „osjetljivih” informacija među podružnicama iste željezničke skupine. Budući da je to običaj u trgovačkom pravu, osoblje poduzeća mora se obvezati na čuvanje poslovne tajne.

Amandman 21.

COM(2013) 29 final

Članak 7b., novi stavak nakon stavka 7.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Europska komisija mora prije 1. siječnja 2019. godine provesti posebne odredbe o mobilnim radnicima kako bi spriječila platnu konkurenciju i damping te razmotrila specifični postupak certificiranja posade vlakova. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Europska komisija mora prije 1. siječnja 2019. godine provesti posebne odredbe o mobilnim radnicima kako bi spriječila platnu konkurenciju i damping te razmotrila specifični postupak certificiranja posade vlakova.

Obrazloženje

Nužno u željezničkom sektoru izbjeći platnu konkurenciju i damping koji su primijećeni u cestovnom i pomorskom sektoru.

Amandman 22.

COM(2013) 29 final

Članak 7c.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Postupak provjere usklađenosti | Postupak provjere usklađenosti |
| 1.   Na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu Komisija odlučuje o tome zadovoljavaju li upravitelji infrastrukture koji su dio vertikalno povezanog poduzeća zahtjeve iz članka 7a. i članka 7b. i je li provedbatih zahtjeva primjerena kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na zadanom tržištu. | 1.   Komisija na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu odlučuje o tome zadovoljavaju li upravitelji infrastrukture koji su dio vertikalno povezanog poduzeća zahtjeve iz
  članka članaka 7.,7a. i članka 7b. i je li provedba tih zahtjeva primjerena kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na zadanom tržištu. |
| 2.   Komisija ima pravo od države članice u kojem vertikalno povezano poduzeće ima poslovni nastan u razumnom roku tražiti da joj dostavi sve potrebne informacije. Komisija se savjetuje s regulatornim tijelom ili tijelima o kojima je riječ i, ako je to primjereno, s mrežom regulatornih tijela iz članka 57. | 2.   Komisija ima pravo od dotične države članice u kojem vertikalno povezano poduzeće ima poslovni nastan tražiti da joj dostavi sve potrebne informacije u razumnom roku. Ona konzultira tijelo ili tijela kontrole o kojima je riječ, nadležne vlasti o kojima je riječ i, po potrebi, mrežu tijela kontrole obuhvaćenih člankom 57. |
| 3.   Države članice mogu ograničiti prava pristupa iz članka 10. željezničkim prijevoznicima koji su dio vertikalno povezanog poduzeća kojem pripada upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ako Komisija obavijesti države članice da nije podnesen zahtjev u skladu sa stavkom 1. ili da ga Komisija tek treba proučiti ili ako u skladu s postupkom iz članka 62. stavka 2. odluči da: | 3.   Države članice mogu ograničiti prava pristupa iz članka 10. željezničkim prijevoznicima koji su dio vertikalno povezanog poduzeća kojem pripada upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ako Komisija obavijesti države članice da nije podnesen zahtjev u skladu sa stavkom 1. ili da ga Komisija tek treba proučiti ili ako u skladu s postupkom iz članka 62. stavka 2. odluči da: |
| a) | na zahtjeve za informacijama koje je formulirala Komisija u skladu sa stavkom 2., nije odgovoreno na zadovoljavajuć način ili |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Postupak provjere usklađenosti

Postupak provjere usklađenosti

1.   Na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu Komisija odlučuje o tome zadovoljavaju li upravitelji infrastrukture koji su dio vertikalno povezanog poduzeća zahtjeve iz članka 7a. i članka 7b. i je li provedbatih zahtjeva primjerena kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na zadanom tržištu.

1.   Komisija na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu odlučuje o tome zadovoljavaju li upravitelji infrastrukture koji su dio vertikalno povezanog poduzeća zahtjeve iz
  članka članaka 7.,7a. i članka 7b. i je li provedba tih zahtjeva primjerena kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na zadanom tržištu.

2.   Komisija ima pravo od države članice u kojem vertikalno povezano poduzeće ima poslovni nastan u razumnom roku tražiti da joj dostavi sve potrebne informacije. Komisija se savjetuje s regulatornim tijelom ili tijelima o kojima je riječ i, ako je to primjereno, s mrežom regulatornih tijela iz članka 57.

2.   Komisija ima pravo od dotične države članice u kojem vertikalno povezano poduzeće ima poslovni nastan tražiti da joj dostavi sve potrebne informacije u razumnom roku. Ona konzultira tijelo ili tijela kontrole o kojima je riječ, nadležne vlasti o kojima je riječ i, po potrebi, mrežu tijela kontrole obuhvaćenih člankom 57.

3.   Države članice mogu ograničiti prava pristupa iz članka 10. željezničkim prijevoznicima koji su dio vertikalno povezanog poduzeća kojem pripada upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ako Komisija obavijesti države članice da nije podnesen zahtjev u skladu sa stavkom 1. ili da ga Komisija tek treba proučiti ili ako u skladu s postupkom iz članka 62. stavka 2. odluči da:

3.   Države članice mogu ograničiti prava pristupa iz članka 10. željezničkim prijevoznicima koji su dio vertikalno povezanog poduzeća kojem pripada upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ako Komisija obavijesti države članice da nije podnesen zahtjev u skladu sa stavkom 1. ili da ga Komisija tek treba proučiti ili ako u skladu s postupkom iz članka 62. stavka 2. odluči da:

a)

na zahtjeve za informacijama koje je formulirala Komisija u skladu sa stavkom 2., nije odgovoreno na zadovoljavajuć način ili

| a) | na zahtjeve za informacijama koje je formulirala Komisija u skladu sa stavkom 2., nije odgovoreno na zadovoljavajuć način ili |
| --- | --- |

a)

na zahtjeve za informacijama koje je formulirala Komisija u skladu sa stavkom 2., nije odgovoreno na zadovoljavajuć način ili

| b) | upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ne odgovara na zahtjeve iz članaka 7a. i 7b. ili |
| --- | --- |

b)

upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ne odgovara na zahtjeve iz članaka 7a. i 7b. ili

| b) | upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ne odgovara na zahtjeve iz članka 7a. i 7b. ili |
| --- | --- |

b)

upravitelj infrastrukture o kojem je riječ ne odgovara na zahtjeve iz članka 7a. i 7b. ili

| c) | provođenje zahtjeva iz članaka 7a. i 7b. nedostatno je kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja u državi članici u kojoj je postavljen upravitelj infrastrukture. |
| --- | --- |

c)

provođenje zahtjeva iz članaka 7a. i 7b. nedostatno je kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja u državi članici u kojoj je postavljen upravitelj infrastrukture.

| c) | provođenje zahtjeva iz članaka 7a. i 7b. nedostatno je kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja u državi članici u kojoj je postavljen upravitelj infrastrukture. |
| --- | --- |

c)

provođenje zahtjeva iz članaka 7a. i 7b. nedostatno je kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti natjecanja za sve željezničke prijevoznike i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja u državi članici u kojoj je postavljen upravitelj infrastrukture.

Komisija odlučuje u razumnom roku.

Komisija djeluje u razumnom roku.

4.   Država članica o kojoj je riječ može zatražiti od Komisije da poništi svoju odluku iz stavka 3. u skladu s postupkom iz članka 62. stavka 2. ako ta država članica na zadovoljavajući način dokaže Komisiji da više nema osnove za tu odluku. Komisija odlučuje u razumnom roku.

4.   Država članica o kojoj je riječ može zatražiti od Komisije da poništi svoju odluku iz stavka 3. u skladu s postupkom iz članka 62. stavka 2. ako ta država članica na zadovoljavajući način dokaže Komisiji da više nema osnove za tu odluku. Komisija djeluje u razumnom roku
  u roku od 30 radnih dana.

5.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. do 4., regulatorno tijelo iz članka 55. neprestano nadzire ispunjavanje zahtjeva iz članaka 7a. i 7b. Svi podnositelji zahtjeva koji smatraju da ti zahtjevi nisu ispunjeni imaju pravo na žalbu regulatornom tijelu. Ako je takva žalba podnesena, regulatorno tijelo odlučuje u roku naznačenom u članku 56. stavku 9. o potrebnim mjerama za rješavanje situacije.

5.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. do 4., regulatorno tijelo iz članka 55. neprestano nadzire ispunjavanje zahtjeva iz članaka 7a. i 7b. Svi podnositelji zahtjeva koji smatraju da ti zahtjevi nisu ispunjeni imaju pravo na žalbu regulatornom tijelu. Ako je takva žalba podnesena, regulatorno tijelo odlučuje u roku naznačenom u članku 56. stavku 9. o potrebnim mjerama za rješavanje situacije.

Obrazloženje

Komisija provodi diskriminaciju vertikalno integriranih poduzeća: Opseg provjera koje provodi Europska komisija trebao bi biti jednak i za integrirana i za razdvojena poduzeća. Poput svakog tijela kontrole, Komisija se mora držati preciznih rokova kako bi pojačala pravnu sigurnost za sve sudionike u sustavu.

Amandman 23.

COM(2013) 29 final

Članak 7d., stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Koordinacijski odbor | Koordinacijski odbor |
| 1.   Države članice osiguravaju da upravitelji infrastrukture za svaku mrežu uspostave i organiziraju koordinacijske odbore. Članovi tog odbora su barem upravitelj infrastrukture, poznati podnositelji zahtjeva u smislu članka 8. stavka 3. i, ako to zatraže, potencijalni podnositelji zahtjeva, njihove predstavničke organizacije, predstavnici korisnika usluga željezničkog prijevoza robe i putnika te, po potrebi, tijela regionalne i lokalne vlasti. Predstavnici države članice i tijela kontrole u pitanju pozvani su da sudjeluju na sastancima koordinacijskog odbora kao promatrači. | 1.   Države članice osiguravaju da upravitelji infrastrukture za svaku mrežu uspostave i organiziraju koordinacijske odbore, bili oni nacionalni, regionalni ili lokalni. Članovi tog odbora su barem upravitelj infrastrukture, poznati podnositelji zahtjeva u smislu članka 8. stavka 3. i, ako to zatraže, potencijalni podnositelji zahtjeva, njihove predstavničke organizacije, predstavnici korisnika usluga željezničkog prijevoza robe i putnika te, po potrebi
  relevantnih , tijela regionalne i lokalne vlasti. Predstavnici države članice i tijela kontrole u pitanju pozvani su da sudjeluju na sastancima koordinacijskog odbora kao promatrači. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Koordinacijski odbor

Koordinacijski odbor

1.   Države članice osiguravaju da upravitelji infrastrukture za svaku mrežu uspostave i organiziraju koordinacijske odbore. Članovi tog odbora su barem upravitelj infrastrukture, poznati podnositelji zahtjeva u smislu članka 8. stavka 3. i, ako to zatraže, potencijalni podnositelji zahtjeva, njihove predstavničke organizacije, predstavnici korisnika usluga željezničkog prijevoza robe i putnika te, po potrebi, tijela regionalne i lokalne vlasti. Predstavnici države članice i tijela kontrole u pitanju pozvani su da sudjeluju na sastancima koordinacijskog odbora kao promatrači.

1.   Države članice osiguravaju da upravitelji infrastrukture za svaku mrežu uspostave i organiziraju koordinacijske odbore, bili oni nacionalni, regionalni ili lokalni. Članovi tog odbora su barem upravitelj infrastrukture, poznati podnositelji zahtjeva u smislu članka 8. stavka 3. i, ako to zatraže, potencijalni podnositelji zahtjeva, njihove predstavničke organizacije, predstavnici korisnika usluga željezničkog prijevoza robe i putnika te, po potrebi
  relevantnih , tijela regionalne i lokalne vlasti. Predstavnici države članice i tijela kontrole u pitanju pozvani su da sudjeluju na sastancima koordinacijskog odbora kao promatrači.

Obrazloženje

Budući da su važan sudionik politike prijevoza, regionalne i lokalne vlasti moraju nužno biti uključeni u rad koordinacijskog odbora.

Amandman 24.

COM(2013) 29 final

Članak 7e., stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Europska mreža upravitelja infrastrukture | Europska mreža upravitelja infrastrukture |
| 1.   Države članice osiguravaju da upravitelji infrastrukture sudjeluju i surađuju u mreži za razvoj željezničke infrastrukture Unije, prije svega kako bi se osigurala pravovremena i učinkovita provedba transeuropske prometne mreže, uključujući koridore osnovne mreže, koridore za teretni prijevoz u skladu s Uredbom (EU) br. 913/2010 i planom za uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) koji je utvrđen Odlukom 2012/88/EU. | 1.   D
  U sljedeće dvije godine provedbe ove Direktive, države članice osiguravaju
  zahtijevaju da upravitelji infrastrukture sudjeluju i surađuju u mreži predviđenoj za razvoj željezničke infrastrukture Unije, prije svega kako bi se osigurala pravovremena i učinkovita provedba transeuropske prometne mreže, uključujući koridore osnovne mreže, koridore za teretni prijevoz u skladu s Uredbom (EU) br. 913/2010 i planom za uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) koji je utvrđen Odlukom 2012/88/EU, te učinkovitost regionalne željezničke suradnje na prekograničnoj razini. |
| Komisija je članica mreže. Ona koordinira i podržava radove na mreži te joj upućuje preporuke ako je potrebno. Nadzire aktivnu suradnju upravitelja infrastrukture. | Komisija je članica mreže. Ona koordinira i podržava radove na mreži te joj upućuje preporuke ako je potrebno. Nadzire aktivnu suradnju upravitelja infrastrukture. Sukladno članku 57. najmanje svake dvije godine Odbor regija i mrežu nadzornih organa izvještava o napretku ove mreže. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Europska mreža upravitelja infrastrukture

Europska mreža upravitelja infrastrukture

1.   Države članice osiguravaju da upravitelji infrastrukture sudjeluju i surađuju u mreži za razvoj željezničke infrastrukture Unije, prije svega kako bi se osigurala pravovremena i učinkovita provedba transeuropske prometne mreže, uključujući koridore osnovne mreže, koridore za teretni prijevoz u skladu s Uredbom (EU) br. 913/2010 i planom za uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) koji je utvrđen Odlukom 2012/88/EU.

1.   D
  U sljedeće dvije godine provedbe ove Direktive, države članice osiguravaju
  zahtijevaju da upravitelji infrastrukture sudjeluju i surađuju u mreži predviđenoj za razvoj željezničke infrastrukture Unije, prije svega kako bi se osigurala pravovremena i učinkovita provedba transeuropske prometne mreže, uključujući koridore osnovne mreže, koridore za teretni prijevoz u skladu s Uredbom (EU) br. 913/2010 i planom za uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) koji je utvrđen Odlukom 2012/88/EU, te učinkovitost regionalne željezničke suradnje na prekograničnoj razini.

Komisija je članica mreže. Ona koordinira i podržava radove na mreži te joj upućuje preporuke ako je potrebno. Nadzire aktivnu suradnju upravitelja infrastrukture.

Komisija je članica mreže. Ona koordinira i podržava radove na mreži te joj upućuje preporuke ako je potrebno. Nadzire aktivnu suradnju upravitelja infrastrukture. Sukladno članku 57. najmanje svake dvije godine Odbor regija i mrežu nadzornih organa izvještava o napretku ove mreže.

Obrazloženje

Europska mreža upravitelja infrastrukture predstavlja mogućnost rješavanja operativnih prekograničnih problema na odgovarajućoj razini. Lokalne vlasti moraju s njome biti povezane. Isto tako, mreža regulatora mora biti informirana o razvoju situacije u mreži upravitelja infrastrukture.

Amandman 25.

COM(2013) 29 final

Novi članak nakon članka 7e.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Upravitelj infrastrukture u okviru poduzeća određuje predstavnika za odnose s lokalnim i regionalnim vlastima. Taj predstavnik mora moći odgovoriti, u ime upravitelja infrastrukture, na pitanja lokalnih i regionalnih vlasti u roku od 5 dana. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Upravitelj infrastrukture u okviru poduzeća određuje predstavnika za odnose s lokalnim i regionalnim vlastima. Taj predstavnik mora moći odgovoriti, u ime upravitelja infrastrukture, na pitanja lokalnih i regionalnih vlasti u roku od 5 dana.

Obrazloženje

Povećanje nadležnosti upravitelja infrastrukture mora biti popraćeno njihovom većom odgovornošću na međunarodnoj razini putem mreže upravitelja infrastrukture, no i na lokalnoj razini. Kao jedinstveni informacijski punkt, predstavnik lokalnih i regionalnih vlasti mora biti sposoban brzo odgovoriti na sva pitanja koja su mu postavljena.

Amandman 26.

COM(2013) 29 final

Članak 10., novi stavak nakon stavka 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Za potrebe jamčenja nediskriminatornog pristupa kolodvorima, upravitelji kolodvora i perona prijevoznicima i svakom kandidatu stavljaju na raspolaganje formular za žalbu koji je dostupan na internetu. Tijela kontrole i nadležne vlasti o kojima je riječ primaju godišnje izvješće o podnesenim žalbama. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Za potrebe jamčenja nediskriminatornog pristupa kolodvorima, upravitelji kolodvora i perona prijevoznicima i svakom kandidatu stavljaju na raspolaganje formular za žalbu koji je dostupan na internetu. Tijela kontrole i nadležne vlasti o kojima je riječ primaju godišnje izvješće o podnesenim žalbama.

Obrazloženje

Nediskriminatorni pristup mora se moći evaluirati u pravilnim vremenskim razmacima, posebno od strane lokalnih i regionalnih vlasti kojima je u interesu da korisnici na raspolaganju imaju kvalitetnu uslugu prijevoza.

Amandman 27.

COM(2013) 29 final

Članak 11., stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se odredilo je li gospodarska ravnoteža ugovora o javnoj službi kompromitirana, tijelo ili tijela kontrole određena člankom 55. izrađuju objektivnu gospodarsku analizu i temelje svoju odluku na unaprijed određenim kriterijima. Odgovaraju na zahtjev jedne od niže navedenih strana, u roku od mjesec dana po primitku informacije bitne za osiguravanje usluge prijevoza putnika u smislu članka 38. stavka 4.: | Kako bi se odredilo je li gospodarska ravnoteža ugovora o javnoj službi kompromitirana, tijelo ili tijela kontrole određena člankom 55. izrađuju objektivnu gospodarsku analizu i temelje svoju odluku na unaprijed određenim kriterijima. Odgovaraju na zahtjev jedne od niže navedenih strana, u roku od mjesec dana
  dva mjeseca po primitku informacije bitne za osiguravanje usluge prijevoza putnika u smislu članka 38. stavka 4.: |
| a) | nadležna vlast ili vlasti koje su dodijelile ugovor o javnim uslugama; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Kako bi se odredilo je li gospodarska ravnoteža ugovora o javnoj službi kompromitirana, tijelo ili tijela kontrole određena člankom 55. izrađuju objektivnu gospodarsku analizu i temelje svoju odluku na unaprijed određenim kriterijima. Odgovaraju na zahtjev jedne od niže navedenih strana, u roku od mjesec dana po primitku informacije bitne za osiguravanje usluge prijevoza putnika u smislu članka 38. stavka 4.:

Kako bi se odredilo je li gospodarska ravnoteža ugovora o javnoj službi kompromitirana, tijelo ili tijela kontrole određena člankom 55. izrađuju objektivnu gospodarsku analizu i temelje svoju odluku na unaprijed određenim kriterijima. Odgovaraju na zahtjev jedne od niže navedenih strana, u roku od mjesec dana
  dva mjeseca po primitku informacije bitne za osiguravanje usluge prijevoza putnika u smislu članka 38. stavka 4.:

a)

nadležna vlast ili vlasti koje su dodijelile ugovor o javnim uslugama;

| a) | nadležna vlast ili vlasti koje su dodijelile ugovor o javnim uslugama; |
| --- | --- |

a)

nadležna vlast ili vlasti koje su dodijelile ugovor o javnim uslugama;

| b) | svaka nadležna vlast na koju se odnosi ovaj članak, a koja bi imala pravo ograničenja pristupa u ime ovog članka; |
| --- | --- |

b)

svaka nadležna vlast na koju se odnosi ovaj članak, a koja bi imala pravo ograničenja pristupa u ime ovog članka;

| b) | svaka nadležna vlast na koju se odnosi ovaj članak, a koja bi imala pravo ograničenja pristupa u ime ovog članka; |
| --- | --- |

b)

svaka nadležna vlast na koju se odnosi ovaj članak, a koja bi imala pravo ograničenja pristupa u ime ovog članka;

| c) | upravitelji infrastrukture; |
| --- | --- |

c)

upravitelji infrastrukture;

| c) | upravitelji infrastrukture; |
| --- | --- |

c)

upravitelji infrastrukture;

| d) | željezničko poduzeće koje provodi ugovor o javnim uslugama. |
| --- | --- |

d)

željezničko poduzeće koje provodi ugovor o javnim uslugama.

| d) | željezničko poduzeće koje provodi ugovor o javnim uslugama. |
| --- | --- |

d)

željezničko poduzeće koje provodi ugovor o javnim uslugama.

Obrazloženje

Rok od mjesec dana prekratak je za podnošenje prigovora protiv nove usluge prijevoza koja utječe na gospodarsku ravnotežu ugovora o javnim uslugama.

Amandman 28.

COM(2013) 29 final

Članak 13a. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Zajednički sustavi informiranja i naplate prijevoza: | Zajednički sustavi informiranja i naplate prijevoza: |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1371/2007 i Direktivu 2010/40/EU, države članice mogu od željezničkih prijevoznika zatražiti da sudjeluju u zajedničkom informacijskom sustavu i integriranom sustavu za izdavanje karata, jedinstvenih karata i rezervacija ili odlučiti ovlastiti nadležna tijela za uspostavu takvog sustava. Ako se uspostavi takav sustav, države članice osiguravaju da se njime ne uzrokuju poremećaji tržišta ili pravi razlika između željezničkih prijevoznika te da njime upravlja javni ili privatni pravni subjekt ili udruženje svih željezničkih prijevoznika koji pružaju usluge putničkog prijevoza. | 1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1371/2007 i Direktivu 2010/40/EU, države članice mogu od željezničkih prijevoznika zatražiti
  traže da sudjeluju u zajedničkom informacijskom sustavu i integriranom sustavu za izdavanje karata, jedinstvenih karata i rezervacija ili odlučiti ovlastiti nadležna tijela za uspostavu takvog sustava. Ako
  Kada se uspostavi takav sustav, države članice osiguravaju da se njime ne uzrokuju poremećaji tržišta ili pravi razlika između željezničkih prijevoznika te da njime upravlja javni ili privatni pravni subjekt ili udruženje svih željezničkih prijevoznika koji pružaju usluge putničkog prijevoza. |
| | Taj pravni subjekt ili udruženje uključuje predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti, koje u potpunosti sudjeluju u odlukama tog tijela. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Zajednički sustavi informiranja i naplate prijevoza:

Zajednički sustavi informiranja i naplate prijevoza:

1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1371/2007 i Direktivu 2010/40/EU, države članice mogu od željezničkih prijevoznika zatražiti da sudjeluju u zajedničkom informacijskom sustavu i integriranom sustavu za izdavanje karata, jedinstvenih karata i rezervacija ili odlučiti ovlastiti nadležna tijela za uspostavu takvog sustava. Ako se uspostavi takav sustav, države članice osiguravaju da se njime ne uzrokuju poremećaji tržišta ili pravi razlika između željezničkih prijevoznika te da njime upravlja javni ili privatni pravni subjekt ili udruženje svih željezničkih prijevoznika koji pružaju usluge putničkog prijevoza.

1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1371/2007 i Direktivu 2010/40/EU, države članice mogu od željezničkih prijevoznika zatražiti
  traže da sudjeluju u zajedničkom informacijskom sustavu i integriranom sustavu za izdavanje karata, jedinstvenih karata i rezervacija ili odlučiti ovlastiti nadležna tijela za uspostavu takvog sustava. Ako
  Kada se uspostavi takav sustav, države članice osiguravaju da se njime ne uzrokuju poremećaji tržišta ili pravi razlika između željezničkih prijevoznika te da njime upravlja javni ili privatni pravni subjekt ili udruženje svih željezničkih prijevoznika koji pružaju usluge putničkog prijevoza.

Taj pravni subjekt ili udruženje uključuje predstavnike lokalnih i regionalnih vlasti, koje u potpunosti sudjeluju u odlukama tog tijela.

Obrazloženje

Ovaj članak tvori pravni temelj za ispunjenje cilja regija za usklađivanje sustava naplate prijevoza na konkurentskom tržištu. On im omogućuje da pristupe različitim problemima koji su se pojavili u sustavima naplate prijevoza na kolodvorima kojima upravljaju izvorni prijevoznici.

Zahtjev za sudjelovanje poduzeća domaćeg putničkog prijevoza u nacionalnom sustavu informacija morao bi postati obveznim jer je razvoj povezanih usluga značajan čimbenik poboljšanja atraktivnosti kolektivnih načina prijevoza, a osobito željezničkog. Iz tog razloga, lokalne vlasti morat će se povezati s tijelima upravljanja sustavom.

Amandman 29.

COM(2013) 29 final

Članak 59., novi stavak nakon stavka 3.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Vertikalno integrirana poduzeća koja upravljaju infrastrukturama od manje od 150 kilometara ili pružaju željezničke usluge isključivo na lokalnoj razini ne podliježu člancima 7., 7a. i 7c. kada se usluge odnose na pomoćno upravljanje lučkim pomorskim i internim infrastrukturama, ne dovodeći u pitanje članak 13. stavak 3. ove Direktive, kao ni prijevoz robe na kratkim udaljenostima. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Vertikalno integrirana poduzeća koja upravljaju infrastrukturama od manje od 150 kilometara ili pružaju željezničke usluge isključivo na lokalnoj razini ne podliježu člancima 7., 7a. i 7c. kada se usluge odnose na pomoćno upravljanje lučkim pomorskim i internim infrastrukturama, ne dovodeći u pitanje članak 13. stavak 3. ove Direktive, kao ni prijevoz robe na kratkim udaljenostima.

Obrazloženje

Ovim amandmanom teži se ka isključenju iz opsega primjene članaka 7., 7a. i 7c. male željezničke mreže kao i aktivnosti na blizinu kako bi se ispunile potrebe lokalnih i slabo razvijenih zajednica. Traži se također nediskriminatorni pristup uvođenju usluga.

Amandman 30.

COM(2013) 29 final

Članak 59., novi stavak nakon stavka 3.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | Vertikalno integrirana poduzeća koja upravljaju specifičnim investicijskim projektima obuhvaćenim člankom 32. stavkom 3. ove Direktive koji podliježu direktnoj konkurenciji drugih načina prijevoza ne podliježu člancima 7.i 7a. do 7c. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Vertikalno integrirana poduzeća koja upravljaju specifičnim investicijskim projektima obuhvaćenim člankom 32. stavkom 3. ove Direktive koji podliježu direktnoj konkurenciji drugih načina prijevoza ne podliježu člancima 7.i 7a. do 7c.

Obrazloženje

Ovim amandmanom, u skladu s drugim odredbama direktive 2012/34/EU želi se isključiti iz polja primjene članaka 7. i 7a do 7c. iznimne slučajeve „specifičnih investicijskih projekata” čija je isplativost osigurana tek dugoročno.

Amandman 31.

COM(2013) 27 final

Uvodna izjava 29.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| (29) | Kako bi se učinkovito osigurala realizacija misija Agencije, države članice i Komisija morale bi imati svoje predstavnike u upravnom odboru koji ima potrebne ovlasti, uključujući i utemeljenje proračuna i odobravanje programa godišnjih i višegodišnjih radova. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

(29)

Kako bi se učinkovito osigurala realizacija misija Agencije, države članice i Komisija morale bi imati svoje predstavnike u upravnom odboru koji ima potrebne ovlasti, uključujući i utemeljenje proračuna i odobravanje programa godišnjih i višegodišnjih radova.

| (29) | Kako bi se učinkovito osiguralo ostvarenje misija Agencije, države članice i Komisija morale bi imati svoje predstavnike u upravnom odboru koji ima potrebne ovlasti, uključujući i utemeljenje proračuna i odobravanje programa godišnjih i višegodišnjih radova, odnosno predmeta oko kojih se Odbor regija i predstavnička tijela moraju konzultirati. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se učinkovito osiguralo ostvarenje misija Agencije, države članice i Komisija morale bi imati svoje predstavnike u upravnom odboru koji ima potrebne ovlasti, uključujući i utemeljenje proračuna i odobravanje programa godišnjih i višegodišnjih radova, odnosno predmeta oko kojih se Odbor regija i predstavnička tijela moraju konzultirati.

Obrazloženje

U okviru programa godišnjih i višegodišnjih radova ERA-e trebalo bi se savjetovati s mrežom predstavničkih tijela željezničkog sektora i Odbora regija, jer se upravo na njih odnose rezultati i prioriteti rada ERA-e.

Amandman 32.

COM(2013) 27 final

Članak 33. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Nacionalna tijela nadležna za izdavanje dozvola i rješenja navedenih u točkama c) i d) stavka 2. izvješćuju Agenciju u roku od mjesec dana o svakoj pojedinačnoj odluci o izdavanju, produljenju, izmjenama ili stavljanju izvan snage tih dozvola i rješenja. | Nacionalna tijela nadležna za izdavanje dozvola i rješenja navedenih u točkama c) i d) stavka 2. izvješćuju Agenciju u roku od mjesec dana o svakoj pojedinačnoj odluci o izdavanju, produljenju, izmjenama, odbijanju ili stavljanju izvan snage tih dozvola i rješenja, iznoseći razloge na kojima se odluka temelji. Agencija potvrđuje ili stavlja izvan snage svaku odluku u roku od mjesec dana te omogućuje zainteresiranim stranama da dođu na savjetovanje. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Nacionalna tijela nadležna za izdavanje dozvola i rješenja navedenih u točkama c) i d) stavka 2. izvješćuju Agenciju u roku od mjesec dana o svakoj pojedinačnoj odluci o izdavanju, produljenju, izmjenama ili stavljanju izvan snage tih dozvola i rješenja.

Nacionalna tijela nadležna za izdavanje dozvola i rješenja navedenih u točkama c) i d) stavka 2. izvješćuju Agenciju u roku od mjesec dana o svakoj pojedinačnoj odluci o izdavanju, produljenju, izmjenama, odbijanju ili stavljanju izvan snage tih dozvola i rješenja, iznoseći razloge na kojima se odluka temelji. Agencija potvrđuje ili stavlja izvan snage svaku odluku u roku od mjesec dana te omogućuje zainteresiranim stranama da dođu na savjetovanje.

Obrazloženje

Ovom točkom se sprečava da nacionalna tijela vlasti izgube sve mogućnosti ispravljanja grešaka prije pribjegavanja Sudu EU-a, zbog čega bi Europska agencija za željeznice trebala biti uključena u ratificiranje ili stavljanje izvan snage odluka donesenih na nacionalnoj razini a koje su protivne duhu jedinstvenog Europskog željezničkog prostora.

Amandman 33.

COM(2013) 27 final

Članak 48. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 5.   Upravni odbor do 30. studenog svake godine donosi i ažurira višegodišnji strateški plan rada. U obzir se uzima mišljenje Komisije. Pri izradi nacrta savjetuje se s Europskim parlamentom i mrežama obuhvaćenim člankom 34. Usvojeni strateški program rada prosljeđuje se državama članicama, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i mrežama obuhvaćenim člankom 34. | 5.   Upravni odbor do 30. studenog svake godine donosi i ažurira višegodišnji strateški plan rada. U obzir se uzima mišljenje Komisije. Pri izradi nacrta savjetuje se s Europskim parlamentom, Odborom regija i mrežama obuhvaćenim člankom 34. Usvojeni višegodišnji program rada prosljeđuje se državama članicama, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Odboru regija i mrežama obuhvaćenim člankom 34. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

5.   Upravni odbor do 30. studenog svake godine donosi i ažurira višegodišnji strateški plan rada. U obzir se uzima mišljenje Komisije. Pri izradi nacrta savjetuje se s Europskim parlamentom i mrežama obuhvaćenim člankom 34. Usvojeni strateški program rada prosljeđuje se državama članicama, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i mrežama obuhvaćenim člankom 34.

5.   Upravni odbor do 30. studenog svake godine donosi i ažurira višegodišnji strateški plan rada. U obzir se uzima mišljenje Komisije. Pri izradi nacrta savjetuje se s Europskim parlamentom, Odborom regija i mrežama obuhvaćenim člankom 34. Usvojeni višegodišnji program rada prosljeđuje se državama članicama, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Odboru regija i mrežama obuhvaćenim člankom 34.

Obrazloženje

S Odborom regija se također treba savjetovati u okviru višegodišnjeg programa rada ERA-e, uzimajući u obzir da lokalne i regionalne vlasti sudjeluju u financiranju željezničkih vozila i imaju izravan interes u poboljšanju interoperabilnosti i sigurnosti.

Amandman 34.

COM(2013) 27 final

Članak 54. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Žalbu je moguće uložiti odboru za žalbe u vezi s odlukama koje je Agencija donijela u skladu s člancima 12., 16., 17. i 18. | 1.   Žalbu je moguće uložiti odboru za žalbe u vezi s odlukama koje je Agencija donijela u skladu s člancima 12., 16., 17. i 18. ili u vezi s nedostatkom reakcije Agencije u predviđenom roku. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Žalbu je moguće uložiti odboru za žalbe u vezi s odlukama koje je Agencija donijela u skladu s člancima 12., 16., 17. i 18.

1.   Žalbu je moguće uložiti odboru za žalbe u vezi s odlukama koje je Agencija donijela u skladu s člancima 12., 16., 17. i 18. ili u vezi s nedostatkom reakcije Agencije u predviđenom roku.

Obrazloženje

U slučaju da Agencija ne djeluje ili ne odlučuje u fiksnim rokovima, mora biti omogućeno podnošenje žalbe.

Amandman 35.

COM(2013) 27 final

članak 56. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Odbor za žalbe razmatra žalbu što je žurnije moguće. Onoliko često koliko je potrebno poziva strane uključene u žalbeni postupak da u predviđenom u roku predstave svoje primjedbe o mišljenjima koje im upućuje Odbor ili o komunikacijama koje dolaze od drugih strana. Strane u žalbenom postupku imaju mogućnost usmenog predstavljanja svojih primjedbi. | 1.   Odbor za žalbe razmatra žalbu što je žurnije moguće. Onoliko često koliko je potrebno poziva strane uključene u žalbeni postupak da u predviđenom u roku predstave svoje primjedbe o mišljenjima koje im upućuje Odbor ili o komunikacijama koje dolaze od drugih strana. Strane u žalbenom postupku imaju mogućnost usmenog predstavljanja svojih primjedbi. |
| | Odbor za žalbe proučava sve žalbe i, ovisno o slučaju, traži relevantne informacije i savjetuje se sa stranama uključenim u žalbeni postupak u roku od mjesec dana od primitka žalbe. Odbor se mora izjasniti o svim žalbama i usvojiti potrebne mjere kako bi popravio situaciju i informirao dotične strane o svojoj odluci u razumnom i unaprijed dogovorenom roku i u svim slučajevima u maksimalnom razdoblju od dva mjeseca od primitka svih relevantnih informacija. U slučaju nedostatka reakcije Agencije unutar roka, Odbor za žalbe može izreći službenu naredbu, a ako je potrebno, odrediti i financijsku kaznu. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Odbor za žalbe razmatra žalbu što je žurnije moguće. Onoliko često koliko je potrebno poziva strane uključene u žalbeni postupak da u predviđenom u roku predstave svoje primjedbe o mišljenjima koje im upućuje Odbor ili o komunikacijama koje dolaze od drugih strana. Strane u žalbenom postupku imaju mogućnost usmenog predstavljanja svojih primjedbi.

1.   Odbor za žalbe razmatra žalbu što je žurnije moguće. Onoliko često koliko je potrebno poziva strane uključene u žalbeni postupak da u predviđenom u roku predstave svoje primjedbe o mišljenjima koje im upućuje Odbor ili o komunikacijama koje dolaze od drugih strana. Strane u žalbenom postupku imaju mogućnost usmenog predstavljanja svojih primjedbi.

Odbor za žalbe proučava sve žalbe i, ovisno o slučaju, traži relevantne informacije i savjetuje se sa stranama uključenim u žalbeni postupak u roku od mjesec dana od primitka žalbe. Odbor se mora izjasniti o svim žalbama i usvojiti potrebne mjere kako bi popravio situaciju i informirao dotične strane o svojoj odluci u razumnom i unaprijed dogovorenom roku i u svim slučajevima u maksimalnom razdoblju od dva mjeseca od primitka svih relevantnih informacija. U slučaju nedostatka reakcije Agencije unutar roka, Odbor za žalbe može izreći službenu naredbu, a ako je potrebno, odrediti i financijsku kaznu.

Obrazloženje

Važno je detaljnije definirati postupke i rokove koje primjenjuje Odbor za žalbu analizom žalbi koje su mu upućene (na primjer, potrebno je definirati trenutak u kojem se upit smatra zaprimljenim kako bi se mogao izračunati rok jednom kada postupak započne).

Odboru za žalbe treba dodijeliti specifične ovlasti kako bi se primjenjivale njegove odluke poput, primjerice, naredbe ili financijskih kazni, osobito u slučaju nedostatka reakcije u predviđenom roku.

Amandman 36.

COM(2013) 27 final

Novi članak nakon članka 77.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | 1.   Agencija donosi odluke u skladu s člancima 12., 16., 17. i 18. počevši [2 godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. Do tog datuma, države članice nastavljaju provoditi primjenjive zakonodavne odredbe i propise.


  2.   Za vrijeme dodatnog prijelaznog razdoblja od 42 mjeseca počevši od datuma određenog stavkom 1., države članice nastavljaju izdavati certifikate i autorizacije odstupajući od članaka 12., 16., 17. i 18. pod uvjetima koje odredi Komisija u pravilima postavljenim za njihovo provođenje u skladu s člankom 75. Prije donošenja odluka, Agencija mora procijeniti hoće li one:







  — | umanjiti razinu željezničke sigurnosti, i/ili |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Agencija donosi odluke u skladu s člancima 12., 16., 17. i 18. počevši [2 godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. Do tog datuma, države članice nastavljaju provoditi primjenjive zakonodavne odredbe i propise.

2.   Za vrijeme dodatnog prijelaznog razdoblja od 42 mjeseca počevši od datuma određenog stavkom 1., države članice nastavljaju izdavati certifikate i autorizacije odstupajući od članaka 12., 16., 17. i 18. pod uvjetima koje odredi Komisija u pravilima postavljenim za njihovo provođenje u skladu s člankom 75. Prije donošenja odluka, Agencija mora procijeniti hoće li one:

—

umanjiti razinu željezničke sigurnosti, i/ili

| — | predstavljati proizvoljnu diskriminaciju ili pretjerano ograničenje usluge željezničkog prijevoza. |
| --- | --- |

—

predstavljati proizvoljnu diskriminaciju ili pretjerano ograničenje usluge željezničkog prijevoza.

Agencija može zatražiti od nacionalnih sigurnosnih vlasti da promijene odluku, ukinu njezinu primjenu ili je ponište. Ako nacionalna Agencija za sigurnost odbije reagirati, Agencija može slučaj predstaviti Komisiji ili odboru spomenutom u članku 75.

Obrazloženje

Na modelu prijelazne faze Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (EASA) po pitanju odgovornosti za certifikaciju zrakoplova, mehanizam mora biti predviđen za ERA-u kako bi se omogućilo progresivno zapošljavanje dodatnog osoblja i njihovo osposobljavanje za nove zadatke.

Amandman 37.

COM(2013) 30 final

Dodatak I, točka 4.2

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | 3.   
  Kontrola troškova



  U analizi troškova i koristi predloženih mjera među ostalim će se u obzir uzeti sljedeći elementi:







  — | cijena predložene mjere, |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

3.   
  Kontrola troškova

U analizi troškova i koristi predloženih mjera među ostalim će se u obzir uzeti sljedeći elementi:

—

cijena predložene mjere,

| — | koristi proširenja područja primjene interoperabilnosti na određene podkategorije mreža i vozila, |
| --- | --- |

—

koristi proširenja područja primjene interoperabilnosti na određene podkategorije mreža i vozila,

| — | smanjenje troškova kapitala i davanja zahvaljujući ekonomiji razmjera i bolje korištenje vozila, |
| --- | --- |

—

smanjenje troškova kapitala i davanja zahvaljujući ekonomiji razmjera i bolje korištenje vozila,

| — | smanjenje troškova ulaganja i troškova održavanja/operativnih troškova zbog povećane konkurencije među proizvođačima i poduzećima za održavanje, |
| --- | --- |

—

smanjenje troškova ulaganja i troškova održavanja/operativnih troškova zbog povećane konkurencije među proizvođačima i poduzećima za održavanje,

| — | koristi za okoliš zbog tehničkih poboljšanja željezničkog sustava, |
| --- | --- |

—

koristi za okoliš zbog tehničkih poboljšanja željezničkog sustava,

| — | povećanje sigurnosti prometa. |
| --- | --- |

—

povećanje sigurnosti prometa.

Povrh toga, ova će ocjena ukazati na mogući utjecaj za sve uključene prijevoznike i gospodarske sudionike, među kojima i lokalne i regionalne vlasti.

Obrazloženje

Ovaj odlomak aktualne direktive (dodatak I, točka 4.2) trebalo bi ponovo uvesti, kako bi se napravila procjena troškova i koristi svih predloženih tehničkih rješenja za svaku tehničku specifikaciju interoperabilnosti, u cilju provedbe najpogodnijih rješenja i to osobito na korist lokalnih i regionalnih vlasti.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/116

---

Mišljenje Odbora regija – Smjernice za transeuropske telekomunikacijske mreže

2013/C 356/17

ODBOR REGIJA

| — | uzima na znanje izmijenjeni prijedlog Uredbe Europske komisije (Komisija) o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže i ističe da su prioriteti utvrđeni u tom dokumentu – mreže velikih brzina, prekogranične javne usluge, pristup ponovo upotrebljivim informacijama iz javnog sektora i višejezičnim uslugama te infrastruktura za sigurnije internetske usluge – područja u kojima su gradovi i regije istovremeno činitelji, pružatelji usluga i korisnici; |
| --- | --- |

—

uzima na znanje izmijenjeni prijedlog Uredbe Europske komisije (Komisija) o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže i ističe da su prioriteti utvrđeni u tom dokumentu – mreže velikih brzina, prekogranične javne usluge, pristup ponovo upotrebljivim informacijama iz javnog sektora i višejezičnim uslugama te infrastruktura za sigurnije internetske usluge – područja u kojima su gradovi i regije istovremeno činitelji, pružatelji usluga i korisnici;

| — | naglašava ključnu komercijalnu i nekomercijalnu ulogu transeuropskih telekomunikacijskih mreža kao i ključnu ulogu ulaganja u istraživanja za pružanje potpore određenim aktivnostima i razvoju budućih aplikacija radi povećanja vrijednosti telekomunikacijskog sektora; |
| --- | --- |

—

naglašava ključnu komercijalnu i nekomercijalnu ulogu transeuropskih telekomunikacijskih mreža kao i ključnu ulogu ulaganja u istraživanja za pružanje potpore određenim aktivnostima i razvoju budućih aplikacija radi povećanja vrijednosti telekomunikacijskog sektora;

| — | predlaže potpuno iskorištavanje europskog potencijala za razvoj usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u javnom i privatnom sektoru te uporabu IKT-a za poboljšanje usluga lokalnih i regionalnih vlasti na područjima kao što su zdravstvena skrb, obrazovanje, javna nabava, zaštita i socijalne usluge, ali i na području drugih mjera koje lokalnim i regionalnim vlastima pružaju podršku u procesu donošenja odluka; |
| --- | --- |

—

predlaže potpuno iskorištavanje europskog potencijala za razvoj usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u javnom i privatnom sektoru te uporabu IKT-a za poboljšanje usluga lokalnih i regionalnih vlasti na područjima kao što su zdravstvena skrb, obrazovanje, javna nabava, zaštita i socijalne usluge, ali i na području drugih mjera koje lokalnim i regionalnim vlastima pružaju podršku u procesu donošenja odluka;

| — | naglašava važnost poticanja privatnih i javnih ulaganja u uzajamno dopunjujuće partnerstvo u ruralnim i slabo naseljenim područjima, kao i gradskim područjima suočenim s društvenim i gospodarskim problemima te na taj način skreće pažnju na usklađivanje pristupa državne uprave, javne zaštite, lokalnih škola i ustanova za zdravstvenu skrb širokopojasnom internetu; |
| --- | --- |

—

naglašava važnost poticanja privatnih i javnih ulaganja u uzajamno dopunjujuće partnerstvo u ruralnim i slabo naseljenim područjima, kao i gradskim područjima suočenim s društvenim i gospodarskim problemima te na taj način skreće pažnju na usklađivanje pristupa državne uprave, javne zaštite, lokalnih škola i ustanova za zdravstvenu skrb širokopojasnom internetu;

| Izvjestitelj | Alin-Adrian NICA (RO/ALDE), gradonačelnik Dudeștii Noija |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Izmijenjeni prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže kojom se izvan snage stavlja Odluka br. 1336/97/EZ,
  COM(2013) 329 final |

Izvjestitelj

Alin-Adrian NICA (RO/ALDE), gradonačelnik Dudeștii Noija

Referentni dokument

Izmijenjeni prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže kojom se izvan snage stavlja Odluka br. 1336/97/EZ,

COM(2013) 329 final

I.   STAVOVI ODBORA REGIJA

ODBOR REGIJA

| 1. | uzima na znanje izmijenjeni prijedlog Uredbe Europske komisije (Komisija) o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže i ističe da su prioriteti utvrđeni u tom dokumentu – mreže velikih brzina, prekogranične javne usluge, pristup ponovo upotrebljivim informacijama iz javnog sektora i višejezičnim uslugama te infrastruktura za sigurnije internetske usluge – sve područja u kojima su gradovi i regije istovremeno akteri, pružatelji i korisnici; |
| --- | --- |

1.

uzima na znanje izmijenjeni prijedlog Uredbe Europske komisije (Komisija) o smjernicama za transeuropske telekomunikacijske mreže i ističe da su prioriteti utvrđeni u tom dokumentu – mreže velikih brzina, prekogranične javne usluge, pristup ponovo upotrebljivim informacijama iz javnog sektora i višejezičnim uslugama te infrastruktura za sigurnije internetske usluge – sve područja u kojima su gradovi i regije istovremeno akteri, pružatelji i korisnici;

| 2. | priznaje da je važno pažljivo pregledati postojeća europska pravila, kao što je zatražio Europski parlament, i prilagoditi ih sadašnjim potrebama; |
| --- | --- |

2.

priznaje da je važno pažljivo pregledati postojeća europska pravila, kao što je zatražio Europski parlament, i prilagoditi ih sadašnjim potrebama;

| 3. | sa zabrinutošću primjećuje veliko smanjenje dijela Instrumenta za povezivanje Europe (Connecting Europe Facility, CEF) namijenjenog telekomunikacijama sa 9,2 milijarde eura na 1 milijardu eura te naglašava da bi zanemarivanje telekomunikacijskih mreža moglo prouzročiti ozbiljne probleme u provedbi i razvoju budućih digitalnih usluga i digitalne ekonomije; u tom pogledu, OR, izražava žaljenje što su iz proračunskih razloga ukinute dvije usluge – Transeuropske ključne poveznice velikih brzina za javne uprave te Informacijska i komunikacijska tehnološka rješenja za inteligentna energetska umrežavanja i pružanje pametnih energetskih usluga – koje se više ne smatraju projektima od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

3.

sa zabrinutošću primjećuje veliko smanjenje dijela Instrumenta za povezivanje Europe (Connecting Europe Facility, CEF) namijenjenog telekomunikacijama sa 9,2 milijarde eura na 1 milijardu eura te naglašava da bi zanemarivanje telekomunikacijskih mreža moglo prouzročiti ozbiljne probleme u provedbi i razvoju budućih digitalnih usluga i digitalne ekonomije; u tom pogledu, OR, izražava žaljenje što su iz proračunskih razloga ukinute dvije usluge – Transeuropske ključne poveznice velikih brzina za javne uprave te Informacijska i komunikacijska tehnološka rješenja za inteligentna energetska umrežavanja i pružanje pametnih energetskih usluga – koje se više ne smatraju projektima od zajedničkog interesa;

| 4. | naglašava ključnu komercijalnu i nekomercijalnu ulogu transeuropskih telekomunikacijskih mreža kao i ključnu ulogu ulaganja u istraživanja za pružanje potpore određenim aktivnostima i razvoju budućih aplikacija radi povećanja vrijednosti telekomunikacijskog sektora; |
| --- | --- |

4.

naglašava ključnu komercijalnu i nekomercijalnu ulogu transeuropskih telekomunikacijskih mreža kao i ključnu ulogu ulaganja u istraživanja za pružanje potpore određenim aktivnostima i razvoju budućih aplikacija radi povećanja vrijednosti telekomunikacijskog sektora;

| 5. | smatra da bi te tehnologije mogle postati izuzetno korisne za građane, poduzeća i uprave te doprinijeti poboljšanju proizvoda i kvalitete javnih usluga. |
| --- | --- |

5.

smatra da bi te tehnologije mogle postati izuzetno korisne za građane, poduzeća i uprave te doprinijeti poboljšanju proizvoda i kvalitete javnih usluga.

| 6. | ponovo potvrđuje važnost ulaganja u istraživanje na području informacijskih i komunikacijskih tehnologija da bi se osigurao rast i razvoj novih poduzeća te ukazuje na to da uporaba informacijskih i komunikacijskih tehnologija u inovacijama može riješiti ključne društvene i gospodarske izazove. |
| --- | --- |

6.

ponovo potvrđuje važnost ulaganja u istraživanje na području informacijskih i komunikacijskih tehnologija da bi se osigurao rast i razvoj novih poduzeća te ukazuje na to da uporaba informacijskih i komunikacijskih tehnologija u inovacijama može riješiti ključne društvene i gospodarske izazove.

| 7. | podsjeća da bi informacijske i komunikacijske tehnologije, koje su temelj informacijskog društva otvorenog za sve, trebale uključivati potrebe svih članova društva, pa i onih kojima prijeti socijalna isključenost. |
| --- | --- |

7.

podsjeća da bi informacijske i komunikacijske tehnologije, koje su temelj informacijskog društva otvorenog za sve, trebale uključivati potrebe svih članova društva, pa i onih kojima prijeti socijalna isključenost.

| 8. | naglašava da se lokalna i regionalna tijela ne bi trebala smatrati samo korisnicima paneuropskih e-usluga, već i važnim pružateljima usluga u kontekstu prijedloga. |
| --- | --- |

8.

naglašava da se lokalna i regionalna tijela ne bi trebala smatrati samo korisnicima paneuropskih e-usluga, već i važnim pružateljima usluga u kontekstu prijedloga.

| 9. | traži poticanje privatnih ulaganja kao i ulaganja iz drugih javnih izvora povrh Instrumenta za povezivanje Europe, što uključuje veći doprinos poduzeća i institucionalnih činitelja poput Europske investicijske banke. |
| --- | --- |

9.

traži poticanje privatnih ulaganja kao i ulaganja iz drugih javnih izvora povrh Instrumenta za povezivanje Europe, što uključuje veći doprinos poduzeća i institucionalnih činitelja poput Europske investicijske banke.

| 10. | ponovo potvrđuje važnost sinergije između programa Obzor 2020., strukturnih fondova i nacionalnih politika u odnosu na šire ciljeve EU-a za konkurentnost i koheziju. |
| --- | --- |

10.

ponovo potvrđuje važnost sinergije između programa Obzor 2020., strukturnih fondova i nacionalnih politika u odnosu na šire ciljeve EU-a za konkurentnost i koheziju.

| 11. | naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela u promicanju osviještenog dijaloga s javnošću i rješavanju problema bliskih građanima kao i u olakšavanju suradnje između korisnika i proizvođača IKT inovacija u različitim državnim i upravnim službama. |
| --- | --- |

11.

naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela u promicanju osviještenog dijaloga s javnošću i rješavanju problema bliskih građanima kao i u olakšavanju suradnje između korisnika i proizvođača IKT inovacija u različitim državnim i upravnim službama.

| 12. | ukazuje na to da razmjena najboljih praksi među regijama te lokalnim i regionalnim tijelima ne bi trebala biti samo koristan već i ključni dio prijedloga. |
| --- | --- |

12.

ukazuje na to da razmjena najboljih praksi među regijama te lokalnim i regionalnim tijelima ne bi trebala biti samo koristan već i ključni dio prijedloga.

II.   PREPORUKE ODBORA REGIJA

| 13. | potiče lokalne i regionalne vlasti na široku suradnju kako bi poboljšale interoperabilnost javne uprave i učinkovitost pružanja javnih usluga. |
| --- | --- |

13.

potiče lokalne i regionalne vlasti na široku suradnju kako bi poboljšale interoperabilnost javne uprave i učinkovitost pružanja javnih usluga.

| 14. | naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u olakšavanju uspostave prekograničnih usluga kako fizičkih, tako i digitalnih; stoga insistira da ta tijela treba u potpunosti uključiti u upravljanje programom; |
| --- | --- |

14.

naglašava ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u olakšavanju uspostave prekograničnih usluga kako fizičkih, tako i digitalnih; stoga insistira da ta tijela treba u potpunosti uključiti u upravljanje programom;

| 15. | uviđa da je, osim što treba konstantno obraćati pažnju na konkurentnost određenih sektora, važno primijetiti da će buduće europsko blagostanje sve više ovisiti o međusektorskim djelatnostima (1); |
| --- | --- |

15.

uviđa da je, osim što treba konstantno obraćati pažnju na konkurentnost određenih sektora, važno primijetiti da će buduće europsko blagostanje sve više ovisiti o međusektorskim djelatnostima (1);

II.1   
  Širokopojasni internet

| 16. | ponovo potvrđuje da lokalne i regionalne vlasti moraju igrati ključnu ulogu u osiguranju ravnopravnog pristupa širokopojasnom internetu po prihvatljivoj cijeni tamo gdje tržišni mehanizmi to sami ne uspiju, u provođenju projekata čiji je cilj premostiti razlike u e-dostupnosti te u razvoju novih pristupa koji javne e-službe usmjeravaju na građane (2); |
| --- | --- |

16.

ponovo potvrđuje da lokalne i regionalne vlasti moraju igrati ključnu ulogu u osiguranju ravnopravnog pristupa širokopojasnom internetu po prihvatljivoj cijeni tamo gdje tržišni mehanizmi to sami ne uspiju, u provođenju projekata čiji je cilj premostiti razlike u e-dostupnosti te u razvoju novih pristupa koji javne e-službe usmjeravaju na građane (2);

| 17. | predlaže potpuno iskorištavanje europskog potencijala za razvoj usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija u javnom i privatnom sektoru te uporabu IKT-a za poboljšanje usluga lokalnih i regionalnih vlasti na područjima kao što su zdravstvena skrb, obrazovanje, javna nabava, zaštita i socijalne usluge, ali i na području drugih mjera koje lokalnim i regionalnim vlastima pružaju podršku u procesu donošenja odluka; |
| --- | --- |

17.

predlaže potpuno iskorištavanje europskog potencijala za razvoj usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija u javnom i privatnom sektoru te uporabu IKT-a za poboljšanje usluga lokalnih i regionalnih vlasti na područjima kao što su zdravstvena skrb, obrazovanje, javna nabava, zaštita i socijalne usluge, ali i na području drugih mjera koje lokalnim i regionalnim vlastima pružaju podršku u procesu donošenja odluka;

| 18. | podsjeća da javno-privatna partnerstva koja EU podržava između lokalnih i regionalnih vlasti te malih i srednjih poduzeća koja se bave razvojem IKT-a na području javnih IKT usluga mogu poslužiti kao izvrstan temelj za razvoj lokalnih vještina i znanja diljem Europe (3); |
| --- | --- |

18.

podsjeća da javno-privatna partnerstva koja EU podržava između lokalnih i regionalnih vlasti te malih i srednjih poduzeća koja se bave razvojem IKT-a na području javnih IKT usluga mogu poslužiti kao izvrstan temelj za razvoj lokalnih vještina i znanja diljem Europe (3);

| 19. | ističe da, iako bi se ulaganje u ultrabrze mreže širokopojasnog interneta moglo smatrati rizičnim, ono za ulagače predstavlja najbolju opciju budući da vrlo brza internetska veza omogućava bolji pristup digitalnim uslugama; predlaže da se uz ta ulaganja osmisle planovi koji će građane ohrabriti i pomoći im da se pretplate na te usluge čime će doprinijeti postizanju ciljeva Europskog digitalnog programa; |
| --- | --- |

19.

ističe da, iako bi se ulaganje u ultrabrze mreže širokopojasnog interneta moglo smatrati rizičnim, ono za ulagače predstavlja najbolju opciju budući da vrlo brza internetska veza omogućava bolji pristup digitalnim uslugama; predlaže da se uz ta ulaganja osmisle planovi koji će građane ohrabriti i pomoći im da se pretplate na te usluge čime će doprinijeti postizanju ciljeva Europskog digitalnog programa;

| 20. | podsjeća da bi financiranje i druge mjere potpore prednost trebale davati uspostavljanju širokopojasnih mreža otvorenog pristupa koje se temelje na horizontalnoj mrežnoj strukturi i ističe potrebu za poslovnim modelom koji odvaja fizički pristup mreži od pružanja usluga, a moderne optičke mreže otvara konkurenciji; u praksi to znači aktivno poticanje poslovnih modela otvorenog pristupa za tzv. tamna optička vlakna, što predstavlja jednu vrstu pasivne infrastrukture; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da bi financiranje i druge mjere potpore prednost trebale davati uspostavljanju širokopojasnih mreža otvorenog pristupa koje se temelje na horizontalnoj mrežnoj strukturi i ističe potrebu za poslovnim modelom koji odvaja fizički pristup mreži od pružanja usluga, a moderne optičke mreže otvara konkurenciji; u praksi to znači aktivno poticanje poslovnih modela otvorenog pristupa za tzv. tamna optička vlakna, što predstavlja jednu vrstu pasivne infrastrukture;

| 21. | naglašava važnost poticanja privatnih i javnih ulaganja, u uzajamno dopunjujućem partnerstvu, u ruralna i slabo naseljena područja, kao i u gradska područja suočena s društvenim i gospodarskim problemima te na taj način skreće pažnju na usklađivanje pristupa državne uprave, javne zaštite, lokalnih škola i ustanova za zdravstvenu skrb širokopojasnom internetu (4); |
| --- | --- |

21.

naglašava važnost poticanja privatnih i javnih ulaganja, u uzajamno dopunjujućem partnerstvu, u ruralna i slabo naseljena područja, kao i u gradska područja suočena s društvenim i gospodarskim problemima te na taj način skreće pažnju na usklađivanje pristupa državne uprave, javne zaštite, lokalnih škola i ustanova za zdravstvenu skrb širokopojasnom internetu (4);

II.2   
  Državna uprava i interoperabilnost

| 22. | zahtijeva da se više pažnje usmjeri na podizanje svijesti na regionalnoj i lokalnoj razini o važnosti interoperabilnosti infrastruktura digitalnih usluga za izvođenje projekata od zajedničkog interesa unutar i preko granica; štoviše, insistira da je potrebno poticati unapređenje infrastrukture kako bi se osigurali razvoj i uspostava transeuropskih telekomunikacijskih mreža; |
| --- | --- |

22.

zahtijeva da se više pažnje usmjeri na podizanje svijesti na regionalnoj i lokalnoj razini o važnosti interoperabilnosti infrastruktura digitalnih usluga za izvođenje projekata od zajedničkog interesa unutar i preko granica; štoviše, insistira da je potrebno poticati unapređenje infrastrukture kako bi se osigurali razvoj i uspostava transeuropskih telekomunikacijskih mreža;

| 23. | prepoznaje da na europskoj razini treba razviti okvir kojim će se osigurati učinkovitiji rad istraživačkih infrastruktura i ukloniti prepreke međunarodnoj suradnji. |
| --- | --- |

23.

prepoznaje da na europskoj razini treba razviti okvir kojim će se osigurati učinkovitiji rad istraživačkih infrastruktura i ukloniti prepreke međunarodnoj suradnji.

| 24. | smatra da se učinkovita infrastruktura informacijskog društva mora zajamčiti svim stanovnicima neovisno o tome gdje žive i uviđa da brze i operativno pouzdane komunikacijske poveznice, zajedno s učinkovitim bežičnim mobilnim uslugama, igraju ključnu ulogu u promicanju regionalne konkurentnosti, pristupačnosti i jednakosti među ljudima (5); |
| --- | --- |

24.

smatra da se učinkovita infrastruktura informacijskog društva mora zajamčiti svim stanovnicima neovisno o tome gdje žive i uviđa da brze i operativno pouzdane komunikacijske poveznice, zajedno s učinkovitim bežičnim mobilnim uslugama, igraju ključnu ulogu u promicanju regionalne konkurentnosti, pristupačnosti i jednakosti među ljudima (5);

| 25. | potiče razvoj prekograničnih usluga državnih tijela, uzimajući u obzir aspekte interoperabilnosti i e-identifikaciju građana, e-potpise, elektroničku dostavu dokumenata i druge elemente e-vlade. |
| --- | --- |

25.

potiče razvoj prekograničnih usluga državnih tijela, uzimajući u obzir aspekte interoperabilnosti i e-identifikaciju građana, e-potpise, elektroničku dostavu dokumenata i druge elemente e-vlade.

II.3   
  Pristup digitalnim sadržajima

| 26. | ponovo potvrđuje ulogu jedinstvenog digitalnog tržišta kao kamena temeljca Digitalnog programa za Europu koji će omogućiti stvaranje rastućeg, uspješnog i živog paneuropskog tržišta za pristup elektroničkim uslugama (6); |
| --- | --- |

26.

ponovo potvrđuje ulogu jedinstvenog digitalnog tržišta kao kamena temeljca Digitalnog programa za Europu koji će omogućiti stvaranje rastućeg, uspješnog i živog paneuropskog tržišta za pristup elektroničkim uslugama (6);

| 27. | naglašava potrebu za koordiniranim poduzimanjem koraka na području digitalizacije i primjećuje da će mrežna dostupnost kulturnog sadržaja građanima diljem Europe omogućiti pristup tom sadržaju i njegovu uporabu u slobodno vrijeme te u obrazovne ili poslovne svrhe. |
| --- | --- |

27.

naglašava potrebu za koordiniranim poduzimanjem koraka na području digitalizacije i primjećuje da će mrežna dostupnost kulturnog sadržaja građanima diljem Europe omogućiti pristup tom sadržaju i njegovu uporabu u slobodno vrijeme te u obrazovne ili poslovne svrhe.

| 28. | ohrabruje stvaranje i distribuciju legalnog digitalnog sadržaja i internetskih usluga te pružanje jednostavnog, sigurnog i prilagodljivog pristupa digitalnom sadržaju i tržištima usluga; |
| --- | --- |

28.

ohrabruje stvaranje i distribuciju legalnog digitalnog sadržaja i internetskih usluga te pružanje jednostavnog, sigurnog i prilagodljivog pristupa digitalnom sadržaju i tržištima usluga;

| 29. | pozdravlja činjenicu da digitalni izvori europske baštine imaju a priori pravo na financiranje u sklopu programa; u vezi s time primjećuje utjecaj dostupnosti kulturnog materijala na internetu na sve građane širom Europe i naglašava da taj proces doprinosi većoj prepoznatljivosti raznolike i višejezične europske baštine na internetu; stoga pozdravlja neprekidnu podršku portalu Europeana, europske internetske knjižnice, muzeja i arhive; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja činjenicu da digitalni izvori europske baštine imaju a priori pravo na financiranje u sklopu programa; u vezi s time primjećuje utjecaj dostupnosti kulturnog materijala na internetu na sve građane širom Europe i naglašava da taj proces doprinosi većoj prepoznatljivosti raznolike i višejezične europske baštine na internetu; stoga pozdravlja neprekidnu podršku portalu Europeana, europske internetske knjižnice, muzeja i arhive;

| 30. | smatra da se digitalizirani materijal može ponovno iskoristiti u komercijalne i nekomercijalne svrhe za, na primjer, razvoj obrazovnih sadržaja, dokumentarne sadržaje, turizam, igre, animaciju i dizajnerske alate, pod uvjetom da se pri tome u potpunosti poštuju autorska i druga prava. |
| --- | --- |

30.

smatra da se digitalizirani materijal može ponovno iskoristiti u komercijalne i nekomercijalne svrhe za, na primjer, razvoj obrazovnih sadržaja, dokumentarne sadržaje, turizam, igre, animaciju i dizajnerske alate, pod uvjetom da se pri tome u potpunosti poštuju autorska i druga prava.

| 31. | podsjeća da javne institucije na lokalnoj i regionalnoj razini koje žele iskoristiti velika smanjenja troškova moraju imati lokalne kapacitete i održiva financijska sredstva za digitalizaciju. |
| --- | --- |

31.

podsjeća da javne institucije na lokalnoj i regionalnoj razini koje žele iskoristiti velika smanjenja troškova moraju imati lokalne kapacitete i održiva financijska sredstva za digitalizaciju.

II.4   
  Pristup ponovno upotrebljivim informacijama javnog sektora

| 32. | smatra da je nužno praviti razliku između pristupa javnim informacijama koji reguliraju države članice i ponovne uporabe tih informacija, pri čemu u potpunosti treba poštovati pravila o zaštiti podataka kako bi se povećala korist proizvođača koji možda ne može pokriti svoje troškove stvaranja tih informacija te uklonila opasnost od razočaranja korisnika zbog ograničenog pristupa javnim informacijama (7); |
| --- | --- |

32.

smatra da je nužno praviti razliku između pristupa javnim informacijama koji reguliraju države članice i ponovne uporabe tih informacija, pri čemu u potpunosti treba poštovati pravila o zaštiti podataka kako bi se povećala korist proizvođača koji možda ne može pokriti svoje troškove stvaranja tih informacija te uklonila opasnost od razočaranja korisnika zbog ograničenog pristupa javnim informacijama (7);

| 33. | ponovo potvrđuje da su zajednička pravila i prakse kojima se rukovodi ponovna uporaba i iskorištavanje informacija javnog sektora vrlo važni i potrebni kako bi se osigurali isti temeljni uvjeti za sve sudionike na europskom informacijskom tržištu, veća transparentnost uvjeta za ponovnu uporabu takvih informacija te izbjegao poremećaj unutarnjeg tržišta, kao što je riješeno Direktivom 2013/37/EU (8); |
| --- | --- |

33.

ponovo potvrđuje da su zajednička pravila i prakse kojima se rukovodi ponovna uporaba i iskorištavanje informacija javnog sektora vrlo važni i potrebni kako bi se osigurali isti temeljni uvjeti za sve sudionike na europskom informacijskom tržištu, veća transparentnost uvjeta za ponovnu uporabu takvih informacija te izbjegao poremećaj unutarnjeg tržišta, kao što je riješeno Direktivom 2013/37/EU (8);

| 34. | primjećuje da neometan pristup podacima javnog sektora koje se mogu ponovno upotrijebiti potiče gospodarski rast i stvara nove poslovne prilike, uključujući i za mala poduzeća, neovisno o njihovom sjedištu, i napominje da bi na ponovnu uporabu podataka naročito trebalo poticati mala i srednja poduzeća te osigurati refinanciranje potrebno za proizvodnju, pohranu i ažuriranje dokumenata javnog sektora (9); |
| --- | --- |

34.

primjećuje da neometan pristup podacima javnog sektora koje se mogu ponovno upotrijebiti potiče gospodarski rast i stvara nove poslovne prilike, uključujući i za mala poduzeća, neovisno o njihovom sjedištu, i napominje da bi na ponovnu uporabu podataka naročito trebalo poticati mala i srednja poduzeća te osigurati refinanciranje potrebno za proizvodnju, pohranu i ažuriranje dokumenata javnog sektora (9);

| 35. | naglašava da bi se puni potencijal ponovne upotrebe informacija javnog sektora mogao doseći većom uključenošću lokalnih i regionalnih tijela, što bi moglo značajno doprinijeti promociji informacija javnog sektora radi povećanja konkurentnosti i stvaranja radnih mjesta (10); |
| --- | --- |

35.

naglašava da bi se puni potencijal ponovne upotrebe informacija javnog sektora mogao doseći većom uključenošću lokalnih i regionalnih tijela, što bi moglo značajno doprinijeti promociji informacija javnog sektora radi povećanja konkurentnosti i stvaranja radnih mjesta (10);

II.5   
  Sigurnost i zaštita

| 36. | poziva da se na svim razinama prilikom daljnjeg razvoja infrastrukture i usluga u sklopu Digitalnog programa za Europu ispune svi sigurnosni uvjeti kako bi se osigurala optimalna razina privatnosti i zaštita osobnih podataka te spriječilo neovlašteno praćenje bilo kakvih osobnih podataka i profiliranje, uključujući kupovne navike, zdravstveno stanje, zdravstvene kartone itd. (11); |
| --- | --- |

36.

poziva da se na svim razinama prilikom daljnjeg razvoja infrastrukture i usluga u sklopu Digitalnog programa za Europu ispune svi sigurnosni uvjeti kako bi se osigurala optimalna razina privatnosti i zaštita osobnih podataka te spriječilo neovlašteno praćenje bilo kakvih osobnih podataka i profiliranje, uključujući kupovne navike, zdravstveno stanje, zdravstvene kartone itd. (11);

| 37. | preporučuje da sve organizacije, uključujući i državna tijela, borbu protiv kibernetičkog kriminala smatraju stalnom pojavom te ih poziva da prioritet daju opasnosti od kibernetičkih prekida i napada, identificiraju osjetljive točke i razviju organizacijske kapacitete za sanaciju povreda. |
| --- | --- |

37.

preporučuje da sve organizacije, uključujući i državna tijela, borbu protiv kibernetičkog kriminala smatraju stalnom pojavom te ih poziva da prioritet daju opasnosti od kibernetičkih prekida i napada, identificiraju osjetljive točke i razviju organizacijske kapacitete za sanaciju povreda.

| 38. | primjećuje da kibernetički kriminal u svim svojim oblicima predstavlja novu i sofisticiranu prijetnju za države članice, organizacije i građane Europske unije 21. stoljeća koja se brzo razvija i postaje sve učestalija, složenija i sveprisutnija. |
| --- | --- |

38.

primjećuje da kibernetički kriminal u svim svojim oblicima predstavlja novu i sofisticiranu prijetnju za države članice, organizacije i građane Europske unije 21. stoljeća koja se brzo razvija i postaje sve učestalija, složenija i sveprisutnija.

| 39. | naglašava da bi lokalna i regionalna tijela mogla odigrati ključnu ulogu u borbi protiv kibernetičkog kriminala, sistematizaciji podataka vezanih za mrežu i zaštiti sigurnosti podataka budući da povreda sigurnosti predstavlja prijetnju komunalnim uslugama, lokalnoj vodoopskrbi i elektroprivredi, te s obzirom na to da ona koriste i eventualno posjeduju mnoge digitalne informacijske proizvode i usluge. |
| --- | --- |

39.

naglašava da bi lokalna i regionalna tijela mogla odigrati ključnu ulogu u borbi protiv kibernetičkog kriminala, sistematizaciji podataka vezanih za mrežu i zaštiti sigurnosti podataka budući da povreda sigurnosti predstavlja prijetnju komunalnim uslugama, lokalnoj vodoopskrbi i elektroprivredi, te s obzirom na to da ona koriste i eventualno posjeduju mnoge digitalne informacijske proizvode i usluge.

| 40. | zahtijeva da se potiču i razviju partnerstva između važnih činitelja u sklopu kojih bi koordinirano radili na kibernetičkoj sigurnosti i time sudjelovali u donošenju mjera kibernetičke sigurnosti na nacionalnoj razini i razini EU-a u cilju borbe protiv e-kriminala i smanjenja njegovih posljedica nastalih uslijed izravne krađe novčanih sredstava ili intelektualnog vlasništva, ometanja komunikacija ili oštećenja podataka neophodnih za poslovanje (12); |
| --- | --- |

40.

zahtijeva da se potiču i razviju partnerstva između važnih činitelja u sklopu kojih bi koordinirano radili na kibernetičkoj sigurnosti i time sudjelovali u donošenju mjera kibernetičke sigurnosti na nacionalnoj razini i razini EU-a u cilju borbe protiv e-kriminala i smanjenja njegovih posljedica nastalih uslijed izravne krađe novčanih sredstava ili intelektualnog vlasništva, ometanja komunikacija ili oštećenja podataka neophodnih za poslovanje (12);

II.6   
  Završne napomene

| 41. | smatra da planirane aktivnosti, u obliku u kojem su navedene u prijedlogu Uredbe, ne dovode u pitanje svoju sukladnost s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

41.

smatra da planirane aktivnosti, u obliku u kojem su navedene u prijedlogu Uredbe, ne dovode u pitanje svoju sukladnost s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

| 42. | ističe ulogu lokalnih i regionalnih tijela u promicanju zajedničkih istraživačkih programa s obzirom na to da su lokalna i regionalna tijela ključni igrači u razvoju regionalnih strategija za istraživanje i inovacije te često upravljaju istraživačkim institucijama i podržavaju inovativna okruženja. |
| --- | --- |

42.

ističe ulogu lokalnih i regionalnih tijela u promicanju zajedničkih istraživačkih programa s obzirom na to da su lokalna i regionalna tijela ključni igrači u razvoju regionalnih strategija za istraživanje i inovacije te često upravljaju istraživačkim institucijama i podržavaju inovativna okruženja.

| 43. | naglašava da bi se pri osmišljavanju, provedbi i upravljanju mjerama za osiguranje financiranja za transeuropske telekomunikacijske mreže (osobito što se tiče aspekata vezanih za širenje širokopojasne mreže u slabije naseljena područja, pružanje prekograničnih usluga itd.) redovito trebalo savjetovati s lokalnim i regionalnim vlastima. |
| --- | --- |

43.

naglašava da bi se pri osmišljavanju, provedbi i upravljanju mjerama za osiguranje financiranja za transeuropske telekomunikacijske mreže (osobito što se tiče aspekata vezanih za širenje širokopojasne mreže u slabije naseljena područja, pružanje prekograničnih usluga itd.) redovito trebalo savjetovati s lokalnim i regionalnim vlastima.

III.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Preambula

| Novo | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| | (10) | Prilikom daljnjeg razvoja infrastrukture za digitalne usluge bit će od ključne važnosti osigurati da su svi sigurnosni uvjeti na svim razinama ispunjeni kako bi se osigurala optimalna razina privatnosti i zaštite osobnih podataka te spriječilo svako neovlašteno praćenje bilo kakvih osobnih podataka i profiliranje. |

Novo

Izmjena OR-a

(10)

Prilikom daljnjeg razvoja infrastrukture za digitalne usluge bit će od ključne važnosti osigurati da su svi sigurnosni uvjeti na svim razinama ispunjeni kako bi se osigurala optimalna razina privatnosti i zaštite osobnih podataka te spriječilo svako neovlašteno praćenje bilo kakvih osobnih podataka i profiliranje.

Obrazloženje

Danas je važno osigurati zaštitu osobnih podataka i standarde privatnosti primjenjivati kao sigurnosne uvjete zbog ranjivosti koje bi mogle ugroziti osobne podatke pojedinaca, uključujući kupovne navike, zdravstvene podatke, zdravstvene kartone itd.

Amandman 2.

Preambula, Točka 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Telekomunikacijske mreže i usluge sve više postaju internetske infrastrukture pri čemu su širokopojasne mreže i digitalne usluge usko povezane. Internet postaje dominantna platforma za komunikaciju, usluge i poslovanje. Stoga je transeuropska dostupnost brzog pristupa internetu i digitalnim uslugama od interesa za javnost nužna za gospodarski rast i jedinstveno tržište. | Telekomunikacijske mreže i usluge sve više postaju internetske infrastrukture pri čemu su širokopojasne mreže i digitalne usluge usko povezane. Internet postaje dominantna platforma za komunikaciju, usluge i poslovanje. Stoga je transeuropska dostupnost brzog pristupa internetu i digitalnim uslugama od interesa za javnost po pristupačnoj cijeni u svim regijama EU-a nužna za konkurentnost, gospodarski rast, socijalnu uključenost i jedinstveno tržište. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Telekomunikacijske mreže i usluge sve više postaju internetske infrastrukture pri čemu su širokopojasne mreže i digitalne usluge usko povezane. Internet postaje dominantna platforma za komunikaciju, usluge i poslovanje. Stoga je transeuropska dostupnost brzog pristupa internetu i digitalnim uslugama od interesa za javnost nužna za gospodarski rast i jedinstveno tržište.

Telekomunikacijske mreže i usluge sve više postaju internetske infrastrukture pri čemu su širokopojasne mreže i digitalne usluge usko povezane. Internet postaje dominantna platforma za komunikaciju, usluge i poslovanje. Stoga je transeuropska dostupnost brzog pristupa internetu i digitalnim uslugama od interesa za javnost po pristupačnoj cijeni u svim regijama EU-a nužna za konkurentnost, gospodarski rast, socijalnu uključenost i jedinstveno tržište.

Obrazloženje

Konkurentnost i socijalna uključenost dva su važna pitanja koja bi trebalo uzeti u obzir.

Amandman 3.

Preambula, točka 7.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| S obzirom na infrastrukture digitalnih usluga, sastavni dijelovi imat će prioritet u odnosu na druge infrastrukture digitalnih usluga budući da bez njih te druge infrastrukture ne mogu postojati. Infrastrukture digitalnih usluga trebale bi, između ostaloga, stvoriti europsku dodatnu vrijednost i zadovoljiti dokazane potrebe. Trebale bi biti dovoljno tehnološki i operativno razvijene da bi ih se moglo uspostaviti, što se može dokazati provođenjem uspješnih pilot programa. Morale bi se temeljiti na konkretnim planovima održivosti kako bi se osiguralo dugoročno djelovanje platformi za osnovne usluge povrh Instrumenta za povezivanje Europe. Stoga bi, gdje god je moguće, financijska pomoć u sklopu ove uredbe s vremenom trebala biti postupnoukinuta i druga sredstva osim Instrumenta za povezivanje Europe aktivirana. | S obzirom na infrastrukture digitalnih usluga, sastavni dijelovi i infrastrukture digitalnih usluga s elementima koje mogu upotrebljavati drugi pružatelji usluga imat će prioritet u odnosu na druge infrastrukture digitalnih usluga budući da bez njih te druge infrastrukture ne mogu postojatipredstavljaju temelj na koji se ove mogu nadograđivati. Infrastrukture digitalnih usluga trebale bi, između ostaloga, stvoriti europsku dodatnu vrijednost i zadovoljiti dokazane potrebe. Trebale bi biti dovoljno tehnološki i operativno razvijene da bi ih se moglo uspostaviti, što se može dokazati provođenjem uspješnih pilot programa. Morale bi se temeljiti na konkretnim planovima održivosti kako bi se osiguralo dugoročno djelovanje platformi za osnovneusluge povrh Instrumenta za povezivanje Europe. Stoga bi, gdje god je moguće, financijska pomoć u sklopu ove uredbe s vremenom trebala biti postupno ukinuta i druga sredstva osim Instrumenta za povezivanje Europe aktivirana. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

S obzirom na infrastrukture digitalnih usluga, sastavni dijelovi imat će prioritet u odnosu na druge infrastrukture digitalnih usluga budući da bez njih te druge infrastrukture ne mogu postojati. Infrastrukture digitalnih usluga trebale bi, između ostaloga, stvoriti europsku dodatnu vrijednost i zadovoljiti dokazane potrebe. Trebale bi biti dovoljno tehnološki i operativno razvijene da bi ih se moglo uspostaviti, što se može dokazati provođenjem uspješnih pilot programa. Morale bi se temeljiti na konkretnim planovima održivosti kako bi se osiguralo dugoročno djelovanje platformi za osnovne usluge povrh Instrumenta za povezivanje Europe. Stoga bi, gdje god je moguće, financijska pomoć u sklopu ove uredbe s vremenom trebala biti postupnoukinuta i druga sredstva osim Instrumenta za povezivanje Europe aktivirana.

S obzirom na infrastrukture digitalnih usluga, sastavni dijelovi i infrastrukture digitalnih usluga s elementima koje mogu upotrebljavati drugi pružatelji usluga imat će prioritet u odnosu na druge infrastrukture digitalnih usluga budući da bez njih te druge infrastrukture ne mogu postojatipredstavljaju temelj na koji se ove mogu nadograđivati. Infrastrukture digitalnih usluga trebale bi, između ostaloga, stvoriti europsku dodatnu vrijednost i zadovoljiti dokazane potrebe. Trebale bi biti dovoljno tehnološki i operativno razvijene da bi ih se moglo uspostaviti, što se može dokazati provođenjem uspješnih pilot programa. Morale bi se temeljiti na konkretnim planovima održivosti kako bi se osiguralo dugoročno djelovanje platformi za osnovneusluge povrh Instrumenta za povezivanje Europe. Stoga bi, gdje god je moguće, financijska pomoć u sklopu ove uredbe s vremenom trebala biti postupno ukinuta i druga sredstva osim Instrumenta za povezivanje Europe aktivirana.

Amandman 4.

Preambula, točka 22.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Komisiji bi trebala pomagati stručna skupina predstavnika država članica s kojom bi se Komisija savjetovala i koja bi, između ostaloga, doprinijela praćenju provedbe ovih smjernica te planiranju, ocjeni i rješavanju problema provedbe. | Komisiji bi trebala pomagati stručna skupina predstavnika država članica i po jedan predstavnik lokalnih i regionalnih vlasti s kojima bi se Komisija savjetovala i koja bi, između ostaloga, doprinijela praćenju provedbe ovih smjernica te planiranju, ocjeni i rješavanju problema provedbe. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Komisiji bi trebala pomagati stručna skupina predstavnika država članica s kojom bi se Komisija savjetovala i koja bi, između ostaloga, doprinijela praćenju provedbe ovih smjernica te planiranju, ocjeni i rješavanju problema provedbe.

Komisiji bi trebala pomagati stručna skupina predstavnika država članica i po jedan predstavnik lokalnih i regionalnih vlasti s kojima bi se Komisija savjetovala i koja bi, između ostaloga, doprinijela praćenju provedbe ovih smjernica te planiranju, ocjeni i rješavanju problema provedbe.

Obrazloženje

Sudjelovanje predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti moglo bi biti od koristi u postupku savjetovanja zbog njihove uloge u pružanju usluga.

Amandman 5.

Članak 3. stavak 2. točka b)

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 3.2(b) | poboljšanje svakodnevnog života građana, poduzeća i vlasti promocijom međusobne povezanosti i interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih telekomunikacijskih mreža te pristupom takvim mrežama. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

3.2(b)

poboljšanje svakodnevnog života građana, poduzeća i vlasti promocijom međusobne povezanosti i interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih telekomunikacijskih mreža te pristupom takvim mrežama.

| 3.2(b) | poboljšanje svakodnevnog života, te socijalnih i gospodarskih aktivnosti građana, poduzeća i vlasti promocijom međusobne povezanosti i interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih telekomunikacijskih mreža te pristupom takvim mrežama. |
| --- | --- |

3.2(b)

poboljšanje svakodnevnog života, te socijalnih i gospodarskih aktivnosti građana, poduzeća i vlasti promocijom međusobne povezanosti i interoperabilnosti nacionalnih, regionalnih i lokalnih telekomunikacijskih mreža te pristupom takvim mrežama.

Obrazloženje

Društvene i gospodarske aktivnosti povezane su sa svakodnevnim životom i dio su lokalnih i regionalnih prioriteta te zajedno mogu potaknuti razvoj i učinkovitije javne usluge te poslovanje poduzeća.

Amandman 6.

Članak 3. stavak 3. točka b)

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 3.3(b) | učinkovit tok privatnih i javnih ulaganja za poticanje uvođenja i modernizacije širokopojasnih mreža kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva za širokopojasne mreže iz Digitalnog programa za Europu. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

3.3(b)

učinkovit tok privatnih i javnih ulaganja za poticanje uvođenja i modernizacije širokopojasnih mreža kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva za širokopojasne mreže iz Digitalnog programa za Europu.

| 3.3(b) | učinkovit tok privatnih i javnih ulaganja te razvoj e-učenja za poticanje uvođenja i modernizacije širokopojasnih mreža kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva za širokopojasne mreže iz Digitalnog programa za Europu. |
| --- | --- |

3.3(b)

učinkovit tok privatnih i javnih ulaganja te razvoj e-učenja za poticanje uvođenja i modernizacije širokopojasnih mreža kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva za širokopojasne mreže iz Digitalnog programa za Europu.

Obrazloženje

Razvoj tržišta e-učenja pruža nove mogućnosti za financiranje digitalizacije sadržaja.

Amandman 7.

Članak 4. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Projekti od zajedničkog interesa mogu obuhvatiti njihov cijeli ciklus, uključujući studije o izvedivosti, provedbu, neprekinuto djelovanje, usklađivanje i procjenu. | Projekti od zajedničkog interesa mogu obuhvatiti njihov cijeli ciklus, uključujući studije o izvedivosti, provedbu, neprekinuto djelovanje, usklađivanje i procjenu. i trebali bi poštovati načelo neutralnosti tehnologije koje čini temelj strukture elektroničkih komunikacija u EU-u. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Projekti od zajedničkog interesa mogu obuhvatiti njihov cijeli ciklus, uključujući studije o izvedivosti, provedbu, neprekinuto djelovanje, usklađivanje i procjenu.

Projekti od zajedničkog interesa mogu obuhvatiti njihov cijeli ciklus, uključujući studije o izvedivosti, provedbu, neprekinuto djelovanje, usklađivanje i procjenu. i trebali bi poštovati načelo neutralnosti tehnologije koje čini temelj strukture elektroničkih komunikacija u EU-u.

Obrazloženje

Važno je odrediti načela koja uređuju strukturu elektroničkih komunikacija, naročito u ovom kontekstu uspostave projekata od zajedničkog interesa.

Amandman 8.

Članak 7.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Unija može uspostavljati kontakte, raspravljati, razmjenjivati informacije te surađivati s državnim vlastima ili bilo kojim drugim organizacijama u trećim zemljama kako bi postigla bilo koji od ciljeva ovih smjernica. Između ostalog, ova će suradnja za cilj imati promicanje interoperabilnosti između telekomunikacijskih mreža u Uniji i onih u trećim zemljama. | Unija može uspostavljati kontakte, raspravljati, razmjenjivati informacije te surađivati s državnim vlastima ili bilo kojim drugim organizacijama u trećim zemljama, kad je to u interesu javnosti,, kako bi postigla bilo koji od ciljeva ovih smjernica. Između ostalog, ova će suradnja imati za cilj promicanje interoperabilnosti između telekomunikacijskih mreža u Uniji i onih u trećim zemljama. Ta će se suradnja usklađivati sa strategijama kreiranima u kontekstu vanjske politike Unije, naročito onima koje spadaju u bilo koje makroregionalne strategije koje se već provode ili su u pripremi. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Unija može uspostavljati kontakte, raspravljati, razmjenjivati informacije te surađivati s državnim vlastima ili bilo kojim drugim organizacijama u trećim zemljama kako bi postigla bilo koji od ciljeva ovih smjernica. Između ostalog, ova će suradnja za cilj imati promicanje interoperabilnosti između telekomunikacijskih mreža u Uniji i onih u trećim zemljama.

Unija može uspostavljati kontakte, raspravljati, razmjenjivati informacije te surađivati s državnim vlastima ili bilo kojim drugim organizacijama u trećim zemljama, kad je to u interesu javnosti,, kako bi postigla bilo koji od ciljeva ovih smjernica. Između ostalog, ova će suradnja imati za cilj promicanje interoperabilnosti između telekomunikacijskih mreža u Uniji i onih u trećim zemljama. Ta će se suradnja usklađivati sa strategijama kreiranima u kontekstu vanjske politike Unije, naročito onima koje spadaju u bilo koje makroregionalne strategije koje se već provode ili su u pripremi.

Obrazloženje

Javni interes trebao bi se smatrati prioritetom u pripremi donošenja odluka. Također se preporuča da se pri uspostavi vanjskih mehanizama suradnje prate postojeće politike i strategije.

Amandman 9.

Članak 8. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Na temelju informacija dobivenih u skladu s člankom 21. Uredbe XXX kojom se uspostavlja Instrument za povezivanje Europe, države članice i Komisija razmjenjivat će informacije o napretku postignutom u provedbi tih smjernica. | Na temelju informacija dobivenih u skladu s člankom 21. Uredbe XXX kojom se uspostavlja Instrument za povezivanje Europe, države članice i Komisija razmjenjivat će informacije i najbolje prakse o napretku postignutom u provedbi tih smjernica. Godišnji pregled tih informacija slat će se Europskom parlamentu. Države članice u proces će uključiti lokalne i regionalne vlasti. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Na temelju informacija dobivenih u skladu s člankom 21. Uredbe XXX kojom se uspostavlja Instrument za povezivanje Europe, države članice i Komisija razmjenjivat će informacije o napretku postignutom u provedbi tih smjernica.

Na temelju informacija dobivenih u skladu s člankom 21. Uredbe XXX kojom se uspostavlja Instrument za povezivanje Europe, države članice i Komisija razmjenjivat će informacije i najbolje prakse o napretku postignutom u provedbi tih smjernica. Godišnji pregled tih informacija slat će se Europskom parlamentu. Države članice u proces će uključiti lokalne i regionalne vlasti.

Obrazloženje

Prijedlog za poboljšanje postupka transparentnosti.

Amandman 10.

Članak 8. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 8.2 Komisiju savjetuje i pomaže joj stručna skupina koju čini po jedan predstavnik svake države članice. | 8.2 Komisiju savjetuje i pomaže joj stručna skupina koju čini po jedan predstavnik svake države članice, regionalnih tijela vlasti i lokalnih vlasti. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

8.2 Komisiju savjetuje i pomaže joj stručna skupina koju čini po jedan predstavnik svake države članice.

8.2 Komisiju savjetuje i pomaže joj stručna skupina koju čini po jedan predstavnik svake države članice, regionalnih tijela vlasti i lokalnih vlasti.

Obrazloženje

Sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti bilo bi korisno jer javne usluge u Europi uglavnom pružaju lokalna i regionalna tijela, a upravo su te usluge važne za svakodnevni život i slobodno kretanje poduzeća i pojedinaca.

Amandman 11.

Prilog – odjeljak 1., 2. točka g)

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Infrastruktura za sigurnije internetske usluge: ta će platforma omogućiti nabavljanje, vođenje i održavanje zajedničkih kompjutorskih kapaciteta, banki podataka i programskih instrumenata za centre za sigurni internet (Safer Internet Centres, SIC) u državama članicama. Uključene su i administrativne usluge koje će se baviti prijavama sadržaja koji uključuje seksualno zlostavljanje, kao i veze s policijom i međunarodnim organizacijama poput Interpola te, po potrebi, odstranjivanje takvog materijala s dotičnih internetskih stranica. To će podržavati zajedničke banke podataka. | Infrastruktura za sigurnije internetske usluge: ta će platforma omogućiti nabavljanje, vođenje i održavanje zajedničkih kompjutorskih kapaciteta, banki podataka i programskih instrumenata te razmjenu najboljih praksi, za Centre za sigurni internet (Safer Internet Centres, SIC) u državama članicama. Centri za sigurni internet u državama članicama koji osiguravaju dodatnu vrijednost Unije ključni su element infrastrukture sigurnijih internetskih usluga u kojoj su od naročite važnosti nacionalne telefonske službe za pomoć, posebni SOS brojevi, informativni centri i druge aktivnosti namijenjene podizanju svijesti. Uključene su i administrativne usluge koje će se baviti prijavama sadržaja koji uključuje seksualno zlostavljanje, kao i veze s policijom i međunarodnim organizacijama poput Interpola te, po potrebi, odstranjivanje takvog materijala s dotičnih internetskih stranica. To će podržavati zajedničke banke podataka i zajednički programski sustavi. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Infrastruktura za sigurnije internetske usluge: ta će platforma omogućiti nabavljanje, vođenje i održavanje zajedničkih kompjutorskih kapaciteta, banki podataka i programskih instrumenata za centre za sigurni internet (Safer Internet Centres, SIC) u državama članicama. Uključene su i administrativne usluge koje će se baviti prijavama sadržaja koji uključuje seksualno zlostavljanje, kao i veze s policijom i međunarodnim organizacijama poput Interpola te, po potrebi, odstranjivanje takvog materijala s dotičnih internetskih stranica. To će podržavati zajedničke banke podataka.

Infrastruktura za sigurnije internetske usluge: ta će platforma omogućiti nabavljanje, vođenje i održavanje zajedničkih kompjutorskih kapaciteta, banki podataka i programskih instrumenata te razmjenu najboljih praksi, za Centre za sigurni internet (Safer Internet Centres, SIC) u državama članicama. Centri za sigurni internet u državama članicama koji osiguravaju dodatnu vrijednost Unije ključni su element infrastrukture sigurnijih internetskih usluga u kojoj su od naročite važnosti nacionalne telefonske službe za pomoć, posebni SOS brojevi, informativni centri i druge aktivnosti namijenjene podizanju svijesti. Uključene su i administrativne usluge koje će se baviti prijavama sadržaja koji uključuje seksualno zlostavljanje, kao i veze s policijom i međunarodnim organizacijama poput Interpola te, po potrebi, odstranjivanje takvog materijala s dotičnih internetskih stranica. To će podržavati zajedničke banke podataka i zajednički programski sustavi.

Obrazloženje

Primjeri najboljih praksi mogli bi bitno pomoći aktivnostima SIC-ova.

Bruxelles, 8. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 39/2006

1

(2)  CdR 5/2008 fin.

2

(3)  CdR 156/2009 fin.

3

(4)  CdR 10/2009 fin.

4

(5)  CdR 104/2010 fin

5

(6)  CdR 104/2010 fin

6

(7)  CdR 247/2009 fin.

7

(8)  CdR 247/2009 fin.

8

(9)  CdR 626/2012 fin.

9

(10)  CdR 247/2009 fin.

10

(11)  CdR 247/2009 fin.

11

(12)  CDR1646-2013.

12

---

| 5.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 356/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 356/124

---

Mišljenje Odbora regija – Prijedlog direktive o pomorskom prostornom planiranju i integriranom upravljanju obalnim područjem

2013/C 356/18

ODBOR REGIJA

| — | ističe da je predložena Direktiva izrađena u situaciji u kojoj brojnim državama članicama politike pomorskog prostornog planiranja i upravljanja priobalnim područjem već postoje, pri čemu su lokalne i regionalne vlasti ključni igrači; nadalje, ne želi da prijedlog utječe na nadležnosti država članica nad prostornim planiranjem; |
| --- | --- |

—

ističe da je predložena Direktiva izrađena u situaciji u kojoj brojnim državama članicama politike pomorskog prostornog planiranja i upravljanja priobalnim područjem već postoje, pri čemu su lokalne i regionalne vlasti ključni igrači; nadalje, ne želi da prijedlog utječe na nadležnosti država članica nad prostornim planiranjem;

| — | smatra da ostaje otvoreno pitanje treba li EU donositi zakone, a da treba riješiti i pitanje načina na koji bi to činio; smatra da prijedlog u svojoj trenutnom obliku krši načelo proporcionalnosti; |
| --- | --- |

—

smatra da ostaje otvoreno pitanje treba li EU donositi zakone, a da treba riješiti i pitanje načina na koji bi to činio; smatra da prijedlog u svojoj trenutnom obliku krši načelo proporcionalnosti;

| — | smatra da predložena Direktiva ne pruža dovoljno fleksibilnosti za provedbu jer: (a) je u nekim državama članicama u suprotnosti s dobro uhodanim neformalnim procesima integriranog upravljanja obalnim područjem; (b) prijedlozi, naročito oni za integrirano upravljanje obalnim područjem, izravno narušavaju postojeće nadležnosti nad politikama i praksama prostornog planiranja na regionalnoj i/ili lokalnoj razini; |
| --- | --- |

—

smatra da predložena Direktiva ne pruža dovoljno fleksibilnosti za provedbu jer: (a) je u nekim državama članicama u suprotnosti s dobro uhodanim neformalnim procesima integriranog upravljanja obalnim područjem; (b) prijedlozi, naročito oni za integrirano upravljanje obalnim područjem, izravno narušavaju postojeće nadležnosti nad politikama i praksama prostornog planiranja na regionalnoj i/ili lokalnoj razini;

| — | ističe da okvirna Direktiva ne smije određivati sadržaj pomorskih prostornih planova; |
| --- | --- |

—

ističe da okvirna Direktiva ne smije određivati sadržaj pomorskih prostornih planova;

| — | smatra da bi se okvirnom Direktivom trebala postaviti zajednička načela i olakšati prekogranična suradnja te suradnja među nacionalnim vlastima nadležnima za svoje obale te da bi definiciju „obalnih zona” trebalo prepustiti vlastima država članica; |
| --- | --- |

—

smatra da bi se okvirnom Direktivom trebala postaviti zajednička načela i olakšati prekogranična suradnja te suradnja među nacionalnim vlastima nadležnima za svoje obale te da bi definiciju „obalnih zona” trebalo prepustiti vlastima država članica;

| — | ističe da će prijedlog Direktive u sadašnjem obliku negativno utjecati na lokalnu i regionalnu politiku i postupke prostornog planiranja jer se prostornim planovima koji imaju obalnu dimenziju ovim prijedlogom nameću minimalni zahtjevi što se tiče sadržaja u pojedinim sektorima, što značajno podriva autonomiju tijela za prostorno planiranje koja moraju održavati ravnotežu među svim prikladnim mogućnostima korištenja; |
| --- | --- |

—

ističe da će prijedlog Direktive u sadašnjem obliku negativno utjecati na lokalnu i regionalnu politiku i postupke prostornog planiranja jer se prostornim planovima koji imaju obalnu dimenziju ovim prijedlogom nameću minimalni zahtjevi što se tiče sadržaja u pojedinim sektorima, što značajno podriva autonomiju tijela za prostorno planiranje koja moraju održavati ravnotežu među svim prikladnim mogućnostima korištenja;

| Izvjestitelj | g. Paul O’DONOGHUE, član vijeća okruga Kerry i regionalne oblasti South West (IE/ALDE) |
| --- | --- |
| Referentni dokument | „Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem”
  COM(2013) 133 final |

Izvjestitelj

g. Paul O’DONOGHUE, član vijeća okruga Kerry i regionalne oblasti South West (IE/ALDE)

Referentni dokument

„Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem”

COM(2013) 133 final

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | podupire opće ciljeve predložene Direktive: učinkovitije upravljanje pomorskim aktivnostima i učinkovito korištenje morskih resursa, razvoj dosljednog odlučivanja koje se temelji na dokazima-i bolje suradnje u upravljanju obalnim područjem i morem, omogućavanje usklađene provedbe ključnih ciljeva politika EU-a (1) i doprinos održivom rastu i razvoju „plavog gospodarstva”; |
| --- | --- |

1.

podupire opće ciljeve predložene Direktive: učinkovitije upravljanje pomorskim aktivnostima i učinkovito korištenje morskih resursa, razvoj dosljednog odlučivanja koje se temelji na dokazima-i bolje suradnje u upravljanju obalnim područjem i morem, omogućavanje usklađene provedbe ključnih ciljeva politika EU-a (1) i doprinos održivom rastu i razvoju „plavog gospodarstva”;

| 2. | pozdravlja napore za bolje usklađivanje aktivnosti na kopnu i moru; podržava dosljednu europsku politiku koja se temelji na najboljim međunarodnim praksama i u obzir uzima ustaljene prakse u državama; podupire razvoj zajedničkih načela za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja napore za bolje usklađivanje aktivnosti na kopnu i moru; podržava dosljednu europsku politiku koja se temelji na najboljim međunarodnim praksama i u obzir uzima ustaljene prakse u državama; podupire razvoj zajedničkih načela za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem;

| 3. | ističe da je predložena Direktiva izrađena u situaciji u kojoj u brojnim državama članicama politike pomorskog prostornog planiranja i upravljanja priobalnim područjem već postoje ili se razvijaju, pri čemu su lokalne i regionalne vlasti ključni igrači; nadalje, ne želi da prijedlog utječe na nadležnosti država članica nad prostornim planiranjem; |
| --- | --- |

3.

ističe da je predložena Direktiva izrađena u situaciji u kojoj u brojnim državama članicama politike pomorskog prostornog planiranja i upravljanja priobalnim područjem već postoje ili se razvijaju, pri čemu su lokalne i regionalne vlasti ključni igrači; nadalje, ne želi da prijedlog utječe na nadležnosti država članica nad prostornim planiranjem;

| 4. | s obzirom da „pomorsko prostorno planiranje” zahtijeva redovna savjetovanja među državama članicama, uloga EU-a na tom području trebala bi biti ograničena na uspostavljanje postupovnog okvira ili standarda; |
| --- | --- |

4.

s obzirom da „pomorsko prostorno planiranje” zahtijeva redovna savjetovanja među državama članicama, uloga EU-a na tom području trebala bi biti ograničena na uspostavljanje postupovnog okvira ili standarda;

| 5. | izražava žaljenje zbog toga što nema dovoljno ciljanih savjetovanja o procjeni utjecaja s lokalnim i regionalnim vlastima nadležnima za prostorno planiranje i glavnim provoditeljima predložene Direktive; |
| --- | --- |

5.

izražava žaljenje zbog toga što nema dovoljno ciljanih savjetovanja o procjeni utjecaja s lokalnim i regionalnim vlastima nadležnima za prostorno planiranje i glavnim provoditeljima predložene Direktive;

Pravni temelj

| 6. | uviđa da predložena Direktiva proizlazi iz uvođenja Integrirane pomorske politike 2007. godine i usvajanja plana za „Plavi rast” 2012. godine, ali, usprkos tome, shvaća brojne strahove izražene zbog različitih pravnih osnova predložene Direktive; |
| --- | --- |

6.

uviđa da predložena Direktiva proizlazi iz uvođenja Integrirane pomorske politike 2007. godine i usvajanja plana za „Plavi rast” 2012. godine, ali, usprkos tome, shvaća brojne strahove izražene zbog različitih pravnih osnova predložene Direktive;

| 7. | U vezi s tim ukazuje na mišljenje Pravne službe Vijeća (2) o mnogostrukoj pravnoj osnovi ovog prijedloga Direktive; smatra da Europska komisija treba osigurati veću jasnoću pri izradi budućih prijedloga s više pravnih osnova ili na temelju članka 3. (UEU- teritorijalna kohezija), što bi moglo imati izravan i/ili neizravan utjecaj na politiku i praksu prostornog planiranja u državama članicama; |
| --- | --- |

7.

U vezi s tim ukazuje na mišljenje Pravne službe Vijeća (2) o mnogostrukoj pravnoj osnovi ovog prijedloga Direktive; smatra da Europska komisija treba osigurati veću jasnoću pri izradi budućih prijedloga s više pravnih osnova ili na temelju članka 3. (UEU- teritorijalna kohezija), što bi moglo imati izravan i/ili neizravan utjecaj na politiku i praksu prostornog planiranja u državama članicama;

Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti

| 8. | ističe da su nacionalni (i regionalni) parlamenti pri provjeri načela supsidijarnosti došli do devet negativnih mišljenja (3); slaže se da dijelovi predložene Direktive na primjeren način ne ispunjavaju zahtjeve o nužnosti i dodanoj vrijednosti zakonodavstva na razini EU-a; |
| --- | --- |

8.

ističe da su nacionalni (i regionalni) parlamenti pri provjeri načela supsidijarnosti došli do devet negativnih mišljenja (3); slaže se da dijelovi predložene Direktive na primjeren način ne ispunjavaju zahtjeve o nužnosti i dodanoj vrijednosti zakonodavstva na razini EU-a;

| 9. | uvažava da postoji zabrinutost zbog: (a) nadležnosti, tj. nepostojanja jasnih nadležnosti na razini EU-a, dok su u nekim državama članicama morsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem već u nacionalnoj, regionalnoj i/ili lokalnoj nadležnosti, (b) neuspjeha predložene Direktive da na primjeren način uzme u obzir regionalne i lokalne specifičnosti obalnih područja i postojeće prakse planiranja i upravljanja, te (c) primjerenosti korištenja zakonodavstva EU-a za rješavanje specifičnih prekograničnih pitanja i toga je li razina EU-a dostatna da ostvari suradnju s trećim zemljama tamo gdje već postoje međunarodne pomorske konvencije; |
| --- | --- |

9.

uvažava da postoji zabrinutost zbog: (a) nadležnosti, tj. nepostojanja jasnih nadležnosti na razini EU-a, dok su u nekim državama članicama morsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem već u nacionalnoj, regionalnoj i/ili lokalnoj nadležnosti, (b) neuspjeha predložene Direktive da na primjeren način uzme u obzir regionalne i lokalne specifičnosti obalnih područja i postojeće prakse planiranja i upravljanja, te (c) primjerenosti korištenja zakonodavstva EU-a za rješavanje specifičnih prekograničnih pitanja i toga je li razina EU-a dostatna da ostvari suradnju s trećim zemljama tamo gdje već postoje međunarodne pomorske konvencije;

| 10. | smatra da ostaje otvoreno pitanje treba li EU donositi zakone, a da treba riješiti i pitanje načina na koji bi to činio; smatra da prijedlog u svojoj trenutnom obliku krši načelo proporcionalnosti; |
| --- | --- |

10.

smatra da ostaje otvoreno pitanje treba li EU donositi zakone, a da treba riješiti i pitanje načina na koji bi to činio; smatra da prijedlog u svojoj trenutnom obliku krši načelo proporcionalnosti;

| 11. | smatra da je predložena Direktiva suviše preskriptivna; ne slaže se s navedenim minimalnim zahtjevima u člancima 6. do 8. jer ograničavaju prostor za određivanje prioriteta na regionalnoj i lokalnoj razini te su u suprotnosti s naznačenim ciljevima prema kojima bi Direktiva trebala biti samo proceduralna i ne zadirati u pojedinosti planiranja; |
| --- | --- |

11.

smatra da je predložena Direktiva suviše preskriptivna; ne slaže se s navedenim minimalnim zahtjevima u člancima 6. do 8. jer ograničavaju prostor za određivanje prioriteta na regionalnoj i lokalnoj razini te su u suprotnosti s naznačenim ciljevima prema kojima bi Direktiva trebala biti samo proceduralna i ne zadirati u pojedinosti planiranja;

| 12. | smatra da predložena Direktiva ne pruža dovoljno fleksibilnosti za provedbu jer: (a) je u nekim državama članicama u suprotnosti s dobro uhodanim neformalnim procesima integriranog upravljanja obalnim područjem; (b) prijedlozi, naročito oni za integrirano upravljanje obalnim područjem, izravno narušavaju postojeće nadležnosti nad politikama i praksama prostornog planiranja na regionalnoj i/ili lokalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

smatra da predložena Direktiva ne pruža dovoljno fleksibilnosti za provedbu jer: (a) je u nekim državama članicama u suprotnosti s dobro uhodanim neformalnim procesima integriranog upravljanja obalnim područjem; (b) prijedlozi, naročito oni za integrirano upravljanje obalnim područjem, izravno narušavaju postojeće nadležnosti nad politikama i praksama prostornog planiranja na regionalnoj i/ili lokalnoj razini;

| 13. | nadalje, postavlja pitanje preskriptivnog pristupa ostalim aspektima prijedloga, poput određivanja vremenskih okvira za reviziju planova i strategija (članak 6.) i zahtjeva za izvještavanje (članak 15.); smatra da će povezano povećanje birokracije, administrativnog opterećenja i dodatnih troškova provedbe Direktive, posebice na lokalnoj razini, još više smanjiti njenu dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

13.

nadalje, postavlja pitanje preskriptivnog pristupa ostalim aspektima prijedloga, poput određivanja vremenskih okvira za reviziju planova i strategija (članak 6.) i zahtjeva za izvještavanje (članak 15.); smatra da će povezano povećanje birokracije, administrativnog opterećenja i dodatnih troškova provedbe Direktive, posebice na lokalnoj razini, još više smanjiti njenu dodanu vrijednost;

| 14. | suzdržan je glede predložene upotrebe dodatnih provedbenih akata o operativnim koracima u procesu donošenja planova i strategija (članak 16.); smatra da oni nadilaze ono što je potrebno da bi se pomoglo pri provedbi obveza iz Direktive i iz njih se da iščitati da Europska komisija smatra da je sadašnji prijedlog Direktive potrebno dodatno ojačati; predlaže da se ponovno razmotri predložena upotreba provedbenih akata tako da se iste usmjeri samo na postupovne aspekte; |
| --- | --- |

14.

suzdržan je glede predložene upotrebe dodatnih provedbenih akata o operativnim koracima u procesu donošenja planova i strategija (članak 16.); smatra da oni nadilaze ono što je potrebno da bi se pomoglo pri provedbi obveza iz Direktive i iz njih se da iščitati da Europska komisija smatra da je sadašnji prijedlog Direktive potrebno dodatno ojačati; predlaže da se ponovno razmotri predložena upotreba provedbenih akata tako da se iste usmjeri samo na postupovne aspekte;

Pomorsko prostorno planiranje

| 15. | u potpunosti podržava razvoj pomorskog prostornog planiranja kao multidisciplinarnog instrumenta za lakšu provedbu ekosustavnog pristupa kako bi se podržala racionalna upotreba morskih resursa, uskladile trenutne djelatnosti ljudi, na minimum sveo učinak na morski okoliš i osigurala otpornost obalnih i morskih područja na klimatske promjene; i dalje podupire planski pristup koji pruža jasna pravila za poticanje dugoročnih ulaganja i time povećava doprinos pomorskih djelatnosti ispunjavanju ciljeva iz strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

15.

u potpunosti podržava razvoj pomorskog prostornog planiranja kao multidisciplinarnog instrumenta za lakšu provedbu ekosustavnog pristupa kako bi se podržala racionalna upotreba morskih resursa, uskladile trenutne djelatnosti ljudi, na minimum sveo učinak na morski okoliš i osigurala otpornost obalnih i morskih područja na klimatske promjene; i dalje podupire planski pristup koji pruža jasna pravila za poticanje dugoročnih ulaganja i time povećava doprinos pomorskih djelatnosti ispunjavanju ciljeva iz strategije Europa 2020.;

| 16. | ističe da se pomorsko prostorno planiranje mora razviti kao neutralni instrument planiranja koji sadrži određenu razinu fleksibilnosti kako bi se omogućila primjena odgovarajućih politika na razne morske okoliše; nadalje, poziva na pojašnjenje opsega pristupa temeljenog na ekosustavu iz nacrta Direktive jer će se morati postići ravnoteža između gospodarskog razvoja i zaštite okoliša; stoga odbija da se prioriteti i minimalni zahtjevi za planove upravljanja određuju „odozgo prema dolje” te da se pomorsko prostorno planiranje koristi kao instrument za provođenje ciljeva iz politika za pojedine sektore; |
| --- | --- |

16.

ističe da se pomorsko prostorno planiranje mora razviti kao neutralni instrument planiranja koji sadrži određenu razinu fleksibilnosti kako bi se omogućila primjena odgovarajućih politika na razne morske okoliše; nadalje, poziva na pojašnjenje opsega pristupa temeljenog na ekosustavu iz nacrta Direktive jer će se morati postići ravnoteža između gospodarskog razvoja i zaštite okoliša; stoga odbija da se prioriteti i minimalni zahtjevi za planove upravljanja određuju „odozgo prema dolje” te da se pomorsko prostorno planiranje koristi kao instrument za provođenje ciljeva iz politika za pojedine sektore;

| 17. | smatra da je prijedlog Direktive u svom trenutnom obliku suviše detaljan i nedovoljno fleksibilan da potpuno uzme u obzir postojeće prakse pomorskog prostornog planiranja, potrebu da određivanje upravljačkih prioriteta ostane na državnoj ili poddržavnoj razini i regionalne specifičnosti morskih resursa; |
| --- | --- |

17.

smatra da je prijedlog Direktive u svom trenutnom obliku suviše detaljan i nedovoljno fleksibilan da potpuno uzme u obzir postojeće prakse pomorskog prostornog planiranja, potrebu da određivanje upravljačkih prioriteta ostane na državnoj ili poddržavnoj razini i regionalne specifičnosti morskih resursa;

| 18. | međutim, podržava usvajanje okvirne Direktive o pokretanju pomorskog prostornog planiranja u Europskoj uniji koja bi, ako se u obzir uzmu postojeće prakse u nekim državama članicama, trebala uvesti obvezatno pomorsko prostorno planiranje i odrediti zajednička načela, minimalne zahtjeve za prekograničnu suradnju i koordinaciju pomorskih planova te načela za usklađivanje konkurentskih načina upotrebe morskog prostora i konkurentskih ciljeva različitih pomorskih prostornih planova; |
| --- | --- |

18.

međutim, podržava usvajanje okvirne Direktive o pokretanju pomorskog prostornog planiranja u Europskoj uniji koja bi, ako se u obzir uzmu postojeće prakse u nekim državama članicama, trebala uvesti obvezatno pomorsko prostorno planiranje i odrediti zajednička načela, minimalne zahtjeve za prekograničnu suradnju i koordinaciju pomorskih planova te načela za usklađivanje konkurentskih načina upotrebe morskog prostora i konkurentskih ciljeva različitih pomorskih prostornih planova;

| 19. | ističe da okvirna Direktiva ne smije određivati sadržaj pomorskih prostornih planova; |
| --- | --- |

19.

ističe da okvirna Direktiva ne smije određivati sadržaj pomorskih prostornih planova;

| 20. | ističe da razvoj „plavog gospodarstva” kao potpore pomorskom prostornom planiranju zahtijeva integrirano upravljanje u kojem je pomorsko prostorno planiranje dio rješenja, ali ne i jedino rješenje te da treba poboljšati upravljanje morem; |
| --- | --- |

20.

ističe da razvoj „plavog gospodarstva” kao potpore pomorskom prostornom planiranju zahtijeva integrirano upravljanje u kojem je pomorsko prostorno planiranje dio rješenja, ali ne i jedino rješenje te da treba poboljšati upravljanje morem;

| 21. | stoga je iznenađen da Direktiva, s obzirom na svoju preskriptivnu narav, ne spominje nužna načela upravljanja te stoga smatra da pomorska politika, a posebice pomorsko prostorno planiranje, zahtijevaju višerazinski i međusektorski pristup upravljanju; priznaje da, iako su države članice odgovorne za upravljanje teritorijalnim vodama i isključivim gospodarskim pojasima, regionalne i lokalne vlasti mogu kroz prostorno planiranje i upravljačke nadležnosti osigurati dosljednosti i usklađenost pristupa pomorskom i kopnenom prostornom planiranju; |
| --- | --- |

21.

stoga je iznenađen da Direktiva, s obzirom na svoju preskriptivnu narav, ne spominje nužna načela upravljanja te stoga smatra da pomorska politika, a posebice pomorsko prostorno planiranje, zahtijevaju višerazinski i međusektorski pristup upravljanju; priznaje da, iako su države članice odgovorne za upravljanje teritorijalnim vodama i isključivim gospodarskim pojasima, regionalne i lokalne vlasti mogu kroz prostorno planiranje i upravljačke nadležnosti osigurati dosljednosti i usklađenost pristupa pomorskom i kopnenom prostornom planiranju;

Integrirano upravljanje obalnim područjem

| 22. | ističe da već dugo zagovara i podržava integrirano upravljanje obalnim područjem (prijašnje integrirano upravljanje obalnim zonama) te priznaje da takvo upravljanje može imati značajnu ulogu u postizanju sinergije između okvira za planiranje morskih i kopnenih sredina te postizanju konsenzusa između uključenih dionika; |
| --- | --- |

22.

ističe da već dugo zagovara i podržava integrirano upravljanje obalnim područjem (prijašnje integrirano upravljanje obalnim zonama) te priznaje da takvo upravljanje može imati značajnu ulogu u postizanju sinergije između okvira za planiranje morskih i kopnenih sredina te postizanju konsenzusa između uključenih dionika;

| 23. | ukazuje na definiciju „obalnog područja” (članak 3. stavak 1.), a osobito na posljedice koje to ima za lokalne i regionalne vlasti zadužene za planiranje; osobito smatra da je definicija obalnog područja prema kojoj njegova morska strana obuhvaća cijelo teritorijalno more vrlo široka i nadmašuje ovlasti postojećih tijela za planiranje (njihovih ljudskih i financijskih resursa) u nizu država članica, a da definicija kopnene strane područja nije jasna i izravno utječe na postojeće planove i prakse upotrebe zemljišta; |
| --- | --- |

23.

ukazuje na definiciju „obalnog područja” (članak 3. stavak 1.), a osobito na posljedice koje to ima za lokalne i regionalne vlasti zadužene za planiranje; osobito smatra da je definicija obalnog područja prema kojoj njegova morska strana obuhvaća cijelo teritorijalno more vrlo široka i nadmašuje ovlasti postojećih tijela za planiranje (njihovih ljudskih i financijskih resursa) u nizu država članica, a da definicija kopnene strane područja nije jasna i izravno utječe na postojeće planove i prakse upotrebe zemljišta;

| 24. | smatra da bi se okvirnom Direktivom trebala postaviti zajednička načela i olakšati prekogranična suradnja te suradnja među nacionalnim vlastima nadležnima za obalu te definiciju „obalnih područja” prepustiti vlastima država članica, gdje je to potrebno i u skladu s politikom i praksama prostornog planiranja za koje su nadležne; |
| --- | --- |

24.

smatra da bi se okvirnom Direktivom trebala postaviti zajednička načela i olakšati prekogranična suradnja te suradnja među nacionalnim vlastima nadležnima za obalu te definiciju „obalnih područja” prepustiti vlastima država članica, gdje je to potrebno i u skladu s politikom i praksama prostornog planiranja za koje su nadležne;

| 25. | smatra da se pri povezivanju kopnenog i pomorskog planiranja mora zauzeti cjelovitiji pristup, s obzirom na to da povezanost mora i kopna nadilazi „obalno područje” (npr. utjecaj riječnih tokova na kopnu, utjecaj luka kao čvorišta regionalnog razvoja, povezanost prijevoznih pravaca sa sustavima proizvodnje i prijenosa energije itd.) te predlaže da države članice budu fleksibilnije pri biranju instrumenata koje će koristiti kako bi omogućile učinkovitu koordinaciju kopnenih i pomorskih aktivnosti; |
| --- | --- |

25.

smatra da se pri povezivanju kopnenog i pomorskog planiranja mora zauzeti cjelovitiji pristup, s obzirom na to da povezanost mora i kopna nadilazi „obalno područje” (npr. utjecaj riječnih tokova na kopnu, utjecaj luka kao čvorišta regionalnog razvoja, povezanost prijevoznih pravaca sa sustavima proizvodnje i prijenosa energije itd.) te predlaže da države članice budu fleksibilnije pri biranju instrumenata koje će koristiti kako bi omogućile učinkovitu koordinaciju kopnenih i pomorskih aktivnosti;

| 26. | stoga dovodi u pitanje korist pretvaranja sadašnjeg neformalnog pristupa upravljanju u dodatni formalni instrument planiranja; nije uvjeren u članak 2. stavak 3. u kojem stoji da „odredbe Direktive neće dovoditi u pitanje nadležnosti država članica za urbanističko i prostorno planiranje” jer donošenje zakona o integriranom upravljanju obalnim područjem smatra kopnenim planiranjem, a ono je prvenstveno u nadležnosti država članica, iako u nekima od njih donošenje tih zakona potpada pod nadležnost regija; smatra da će provedba Direktive izravno utjecati na prakse planiranja na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te je stoga iznimno suzdržan prema tome da izrada strategija za integrirano upravljanje obalnim područjem postane obvezom za sve države članice s izlazom na more (4); |
| --- | --- |

26.

stoga dovodi u pitanje korist pretvaranja sadašnjeg neformalnog pristupa upravljanju u dodatni formalni instrument planiranja; nije uvjeren u članak 2. stavak 3. u kojem stoji da „odredbe Direktive neće dovoditi u pitanje nadležnosti država članica za urbanističko i prostorno planiranje” jer donošenje zakona o integriranom upravljanju obalnim područjem smatra kopnenim planiranjem, a ono je prvenstveno u nadležnosti država članica, iako u nekima od njih donošenje tih zakona potpada pod nadležnost regija; smatra da će provedba Direktive izravno utjecati na prakse planiranja na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te je stoga iznimno suzdržan prema tome da izrada strategija za integrirano upravljanje obalnim područjem postane obvezom za sve države članice s izlazom na more (4);

| 27. | prisjeća se preporuke za integrirano upravljanje obalnim zonama (2002.) koja kaže da „se, s obzirom na raznolikost uvjeta u obalnim područjima i pravne i institucionalne okvire u državama članicama, ciljevi predloženog djelovanja (uvođenje integriranog upravljanja obalnim zonama u Europu) najbolje mogu postići smjernicama na razini Zajednice” (5); smatra da se otada gotovo ništa nije promijenilo i žali što Europska komisija nije u potpunosti razmotrila sve neobvezujuće opcije za snažniju provedbu integriranog upravljanja obalnim područjem; |
| --- | --- |

27.

prisjeća se preporuke za integrirano upravljanje obalnim zonama (2002.) koja kaže da „se, s obzirom na raznolikost uvjeta u obalnim područjima i pravne i institucionalne okvire u državama članicama, ciljevi predloženog djelovanja (uvođenje integriranog upravljanja obalnim zonama u Europu) najbolje mogu postići smjernicama na razini Zajednice” (5); smatra da se otada gotovo ništa nije promijenilo i žali što Europska komisija nije u potpunosti razmotrila sve neobvezujuće opcije za snažniju provedbu integriranog upravljanja obalnim područjem;

| 28. | međutim, smatra da integrirano upravljanje obalnim područjem i dalje mora imati važnu ulogu kao nadopuna pomorskom prostornom planiranju i pomoć pri upravljanju obalnim resursima i uključivanju zainteresiranih dionika; poziva Europsku komisiju da razmotri način na koji bi se to moglo iznova ojačati razvojem prikladnijih neobvezujućih mjera; predlaže da države članice procijene koje konkretne mjere treba poduzeti kako bi se osigurala veća dosljednost upotrebe zemljišta i pomorskih prostornih planova; |
| --- | --- |

28.

međutim, smatra da integrirano upravljanje obalnim područjem i dalje mora imati važnu ulogu kao nadopuna pomorskom prostornom planiranju i pomoć pri upravljanju obalnim resursima i uključivanju zainteresiranih dionika; poziva Europsku komisiju da razmotri način na koji bi se to moglo iznova ojačati razvojem prikladnijih neobvezujućih mjera; predlaže da države članice procijene koje konkretne mjere treba poduzeti kako bi se osigurala veća dosljednost upotrebe zemljišta i pomorskih prostornih planova;

Učinci na lokalnoj i regionalnoj razini

| 29. | ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u politikama prostornog planiranja, što uključuje i postojeće pomorske prostorne planove i integrirano upravljanje; također ističe da su lokalne i regionalne vlasti već uključene u bilateralno prekogranično usklađivanje politika prostornog planiranja; |
| --- | --- |

29.

ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u politikama prostornog planiranja, što uključuje i postojeće pomorske prostorne planove i integrirano upravljanje; također ističe da su lokalne i regionalne vlasti već uključene u bilateralno prekogranično usklađivanje politika prostornog planiranja;

| 30. | podržava postojeće inicijative za regionalnu suradnju na makroregionalnoj razini ili na razini morskih bazena; izražava žaljenje što se u predloženoj Direktivi izričito ne spominje raznovrsnost morskog okoliša te moguća uža suradnja koja bi takve regionalne specifičnosti uzela u obzir; nadalje, smatra da će se morati donijeti odredbe o nepredvidljivosti suradnje s nekim trećim zemljama i o kompleksnosti pitanja najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

30.

podržava postojeće inicijative za regionalnu suradnju na makroregionalnoj razini ili na razini morskih bazena; izražava žaljenje što se u predloženoj Direktivi izričito ne spominje raznovrsnost morskog okoliša te moguća uža suradnja koja bi takve regionalne specifičnosti uzela u obzir; nadalje, smatra da će se morati donijeti odredbe o nepredvidljivosti suradnje s nekim trećim zemljama i o kompleksnosti pitanja najudaljenijih regija;

| 31. | smatra da će mogući namjerni i nenamjerni učinci predložene Direktive na lokalnoj i regionalnoj razini biti znatni, posebice kada je riječ o (a) učinku na postojeće nadležnosti za planiranje politika i praksi na lokalnoj i regionalnoj razini; te (b) dodatnom financijskom i administrativnom opterećenju; |
| --- | --- |

31.

smatra da će mogući namjerni i nenamjerni učinci predložene Direktive na lokalnoj i regionalnoj razini biti znatni, posebice kada je riječ o (a) učinku na postojeće nadležnosti za planiranje politika i praksi na lokalnoj i regionalnoj razini; te (b) dodatnom financijskom i administrativnom opterećenju;

| 32. | ističe da će prijedlog Direktive u sadašnjem obliku negativno utjecati na lokalnu i regionalnu politiku i postupke prostornog planiranja jer se prostornim planovima koji imaju obalnu dimenziju ovim prijedlogom nameću minimalni zahtjevi što se tiče sadržaja u pojedinim sektorima, što značajno podriva autonomiju tijela za prostorno planiranje koja moraju održavati ravnotežu među svim prikladnim mogućnostima korištenja; |
| --- | --- |

32.

ističe da će prijedlog Direktive u sadašnjem obliku negativno utjecati na lokalnu i regionalnu politiku i postupke prostornog planiranja jer se prostornim planovima koji imaju obalnu dimenziju ovim prijedlogom nameću minimalni zahtjevi što se tiče sadržaja u pojedinim sektorima, što značajno podriva autonomiju tijela za prostorno planiranje koja moraju održavati ravnotežu među svim prikladnim mogućnostima korištenja;

| 33. | smatra da je prijedlog da se pomorski planovi i obalne strategije izrade u roku od 36 mjeseci od stupanja Direktive na snagu vrlo ambiciozan; ističe da će ondje gdje su pomorski prostorni planovi i integrirano upravljanje obalnim područjima tek u začetku biti nemoguće ispoštovati taj raspored; stoga predlaže da se rokovi produlje; |
| --- | --- |

33.

smatra da je prijedlog da se pomorski planovi i obalne strategije izrade u roku od 36 mjeseci od stupanja Direktive na snagu vrlo ambiciozan; ističe da će ondje gdje su pomorski prostorni planovi i integrirano upravljanje obalnim područjima tek u začetku biti nemoguće ispoštovati taj raspored; stoga predlaže da se rokovi produlje;

| 34. | izričito propituje logiku zahtjeva da se pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem revidiraju najmanje svakih šest godina zato što će to biti težak i skup postupak za nadležna tijela i nije nužno u skladu s ustaljenim ciklusima revizije planova u državama članicama; |
| --- | --- |

34.

izričito propituje logiku zahtjeva da se pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem revidiraju najmanje svakih šest godina zato što će to biti težak i skup postupak za nadležna tijela i nije nužno u skladu s ustaljenim ciklusima revizije planova u državama članicama;

| 35. | ističe da će provedba donijeti znatna dodatna opterećenja za lokalna i regionalna tijela zadužena za prostorno planiranje, a osim toga takva će tijela u doba proračunskih ograničenja morati iznaći dodatne financijske i ljudske resurse, uključujući (malobrojne) kvalificirane stručnjake za pomorsko prostorno planiranje kako bi se uskladila s Direktivom; |
| --- | --- |

35.

ističe da će provedba donijeti znatna dodatna opterećenja za lokalna i regionalna tijela zadužena za prostorno planiranje, a osim toga takva će tijela u doba proračunskih ograničenja morati iznaći dodatne financijske i ljudske resurse, uključujući (malobrojne) kvalificirane stručnjake za pomorsko prostorno planiranje kako bi se uskladila s Direktivom;

| 36. | zabrinut je zbog toga što Europska komisija nije provela detaljnu procjenu razmjera dodatnog administrativnog opterećenja i troškova provođenja koje će većinom snositi lokalne i regionalne vlasti; pretpostavlja da ti učinci umanjuju dodanu vrijednost koju bi prijedlog Direktive mogao imati za dotične vlasti; |
| --- | --- |

36.

zabrinut je zbog toga što Europska komisija nije provela detaljnu procjenu razmjera dodatnog administrativnog opterećenja i troškova provođenja koje će većinom snositi lokalne i regionalne vlasti; pretpostavlja da ti učinci umanjuju dodanu vrijednost koju bi prijedlog Direktive mogao imati za dotične vlasti;

| 37. | stoga predlaže da Europska komisija načini detaljnu ex-ante procjenu: (a) utjecaja Direktive na postojeće politike i prakse planiranja u obalnim regijama i (b) dodatnih troškova provedbe Direktive, posebice na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

37.

stoga predlaže da Europska komisija načini detaljnu ex-ante procjenu: (a) utjecaja Direktive na postojeće politike i prakse planiranja u obalnim regijama i (b) dodatnih troškova provedbe Direktive, posebice na lokalnoj i regionalnoj razini;

II.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| U integriranoj se pomorskoj politici pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem smatraju međuresornim instrumentima politike koji javnim vlastima i zainteresiranim stranama omogućuju usklađeni i integrirani pristup. Pristup zasnovan na ekosustavima doprinijet će promicanju održivog razvoja pomorskih i priobalnih gospodarstava i održivoj uporabi morskih i obalnih resursa. | U integriranoj se pomorskoj politici pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem smatraju međuresornim instrumentima politike koji javnim vlastima i zainteresiranim stranama omogućuju usklađeni, integrirani i prekogranični pristup. Pristup zasnovan na ekosustavima doprinijet će promicanju održivog razvoja pomorskih i priobalnih gospodarstava i održivoj uporabi morskih i obalnih resursa. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

U integriranoj se pomorskoj politici pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem smatraju međuresornim instrumentima politike koji javnim vlastima i zainteresiranim stranama omogućuju usklađeni i integrirani pristup. Pristup zasnovan na ekosustavima doprinijet će promicanju održivog razvoja pomorskih i priobalnih gospodarstava i održivoj uporabi morskih i obalnih resursa.

U integriranoj se pomorskoj politici pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjem smatraju međuresornim instrumentima politike koji javnim vlastima i zainteresiranim stranama omogućuju usklađeni, integrirani i prekogranični pristup. Pristup zasnovan na ekosustavima doprinijet će promicanju održivog razvoja pomorskih i priobalnih gospodarstava i održivoj uporabi morskih i obalnih resursa.

Obrazloženje

Jača međugranična suradnja nužna je za integriranu pomorsku politiku, posebice za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim zonama.

Amandman 2

Uvodna izjava 12.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Iako je primjereno da Unija utvrđuje propise o pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem, države članice i njihova nadležna tijela i dalje su, unutar svojih morskih voda i obalnih područja, odgovorna za sastavljanje i utvrđivanje sadržaja tih planova i strategija, uključujući raspodjelu pomorskog prostora za razne sektorske aktivnosti. | Iako je primjereno da Unija utvrđuje propise
  uspostavi okvir za pomorske prostorne planove i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem, države članice i njihova nadležna tijela i dalje su, unutar svojih morskih voda i obalnih područja, odgovorna za sastavljanje i utvrđivanje sadržaja tih planova i strategija, uključujući raspodjelu pomorskog prostora za razne sektorske aktivnosti i pomorske upotrebe. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Iako je primjereno da Unija utvrđuje propise o pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem, države članice i njihova nadležna tijela i dalje su, unutar svojih morskih voda i obalnih područja, odgovorna za sastavljanje i utvrđivanje sadržaja tih planova i strategija, uključujući raspodjelu pomorskog prostora za razne sektorske aktivnosti.

Iako je primjereno da Unija utvrđuje propise
  uspostavi okvir za pomorske prostorne planove i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem, države članice i njihova nadležna tijela i dalje su, unutar svojih morskih voda i obalnih područja, odgovorna za sastavljanje i utvrđivanje sadržaja tih planova i strategija, uključujući raspodjelu pomorskog prostora za razne sektorske aktivnosti i pomorske upotrebe.

Amandman 3

Članak 3. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 2. | „Integrirana pomorska politika” jest politika Unije čiji je cilj jačanje usklađenog i dosljednog donošenja odluka kako bi se, pomoću dosljednih politika povezanih s pomorstvom i odgovarajuće međunarodne suradnje, do maksimuma doveli održivi razvoj, gospodarski rast i socijalna kohezija država članica, posebno obalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije, te pomorski sektori. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

2.

„Integrirana pomorska politika” jest politika Unije čiji je cilj jačanje usklađenog i dosljednog donošenja odluka kako bi se, pomoću dosljednih politika povezanih s pomorstvom i odgovarajuće međunarodne suradnje, do maksimuma doveli održivi razvoj, gospodarski rast i socijalna kohezija država članica, posebno obalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije, te pomorski sektori.

| 2. | „Integrirana pomorska politika” jest politika Unije čiji je cilj jačanje usklađenog i dosljednog međusektorskog i međugraničnog upravljanja morem
  donošenja odluka kako bi se pomoću dosljednih politika povezanih s pomorstvom i odgovarajuće međunarodne suradnje, do maksimuma doveli održivi razvoj, gospodarski rast i socijalna kohezija država članica, posebno obalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije. te pomorski sektori; |
| --- | --- |

2.

„Integrirana pomorska politika” jest politika Unije čiji je cilj jačanje usklađenog i dosljednog međusektorskog i međugraničnog upravljanja morem
  donošenja odluka kako bi se pomoću dosljednih politika povezanih s pomorstvom i odgovarajuće međunarodne suradnje, do maksimuma doveli održivi razvoj, gospodarski rast i socijalna kohezija država članica, posebno obalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije. te pomorski sektori;

Amandman 4

Članak 5.

Ciljevi pomorskih prostornih planova i strategija integriranog upravljanja obalnim područjem

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| Pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem primjenjuju pristup temeljen na ekosustavu kako bi olakšali supostojanje konkurentnih sektorskih aktivnosti u morskim vodama i obalnim područjima i spriječili sukobe među njima, a cilj im je da doprinesu sljedećem:






  a) | ... |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

Pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem primjenjuju pristup temeljen na ekosustavu kako bi olakšali supostojanje konkurentnih sektorskih aktivnosti u morskim vodama i obalnim područjima i spriječili sukobe među njima, a cilj im je da doprinesu sljedećem:

a)

...

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjem primjenjuju pristup temeljen na ekosustavu kako bi olakšali supostojanje konkurentnih sektorskih aktivnosti u morskim vodama i obalnim područjima i spriječili sukobe među njima, te će postaviti ciljeve koji mogu pomoći
  cilj im je da doprinesu sljedećem:

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Obrazloženje

Treba biti jasno da su ciljevi iz predloženog pravnog teksta ilustrativni. Mora postojati dovoljna fleksibilnost da bi nadležna tijela mogla odrediti prioritete i način njihove provedbe u skladu sa svojim morskim okolišem.

Amandman 5

Članak 6.

Zajednički minimalni zahtjevi za pomorske prostorne planove strategije integriranog upravljanja obalnim područjem

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem utvrđuju se operativne mjere za ostvarivanje ciljeva iz članka 5. uzimajući u obzir sve relevantne aktivnosti i mjere koje su za njih mjerodavne.
  2.   Na taj će način pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjima barem:






  a) | biti međusobno koordinirani, u slučaju da nisu integrirani; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem utvrđuju se operativne mjere za ostvarivanje ciljeva iz članka 5. uzimajući u obzir sve relevantne aktivnosti i mjere koje su za njih mjerodavne.

2.   Na taj će način pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjima barem:

a)

biti međusobno koordinirani, u slučaju da nisu integrirani;

| b) | osigurati učinkovitu prekograničnu suradnju među državama članicama i među nacionalnim tijelima i dionicima relevantnih sektorskih politika; |
| --- | --- |

b)

osigurati učinkovitu prekograničnu suradnju među državama članicama i među nacionalnim tijelima i dionicima relevantnih sektorskih politika;

| c) | odrediti prekogranične učinke pomorskih prostornih planova i strategija integriranog upravljanja obalnim područjem na morske vode i obalna područja pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja u istoj morskoj regiji ili podregiji i povezana obalna područja te s njima postupati u suradnji s nadležnim vlastima tih zemalja u skladu s člancima 12. i 13.; |
| --- | --- |

c)

odrediti prekogranične učinke pomorskih prostornih planova i strategija integriranog upravljanja obalnim područjem na morske vode i obalna područja pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja u istoj morskoj regiji ili podregiji i povezana obalna područja te s njima postupati u suradnji s nadležnim vlastima tih zemalja u skladu s člancima 12. i 13.;

3.   Pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjima revidiraju se najmanje svakih 6 godina.

1.   Pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem utvrđuju se operativne mjere za ostvarivanje ciljeva iz članka 5. uzimajući u obzir sve relevantne aktivnosti i mjere koje su za njih mjerodavne.

2.   Na taj će način pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjima barem:

| a) | biti međusobno koordinirani, u slučaju da nisu integrirani; |
| --- | --- |

a)

biti međusobno koordinirani, u slučaju da nisu integrirani;

| b) | osigurati učinkovitu prekograničnu suradnju među državama članicama i među nacionalnim tijelima i dionicima relevantnih sektorskih politika; |
| --- | --- |

b)

osigurati učinkovitu prekograničnu suradnju među državama članicama i među nacionalnim tijelima i dionicima relevantnih sektorskih politika;

| c) | odrediti prekogranične učinke pomorskih prostornih planova i strategija integriranog upravljanja obalnim područjem na morske vode i obalna područja pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja u istoj morskoj regiji ili podregiji i povezana obalna područja te s njima postupati u suradnji s nadležnim vlastima tih zemalja u skladu s člancima 12. i 13.; |
| --- | --- |

c)

odrediti prekogranične učinke pomorskih prostornih planova i strategija integriranog upravljanja obalnim područjem na morske vode i obalna područja pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja u istoj morskoj regiji ili podregiji i povezana obalna područja te s njima postupati u suradnji s nadležnim vlastima tih zemalja u skladu s člancima 12. i 13.;

3.   Pomorski prostorni planovi i strategije integriranog upravljanja obalnim područjima revidiraju se u skladu s državnim ciklusima revizije planova
  najmanje svakih 6 godina.

Obrazloženje

Ciklusi provedbe morat će se razlikovati od jedne države članice do druge kako bi se smanjilo potrebno administrativno opterećenje i osiguralo da je provedba Direktive u skladu s postojećim i ustaljenim praksama u državama članicama.

Amandman 6

Članak 7.

Posebni minimalni zahtjevi za pomorske prostorne planove

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Pomorski prostorni planovi sadrže barem kartografski prikaz morskih voda koji pokazuje trenutačnu i moguću prostornu i vremensku distribuciju svih relevantnih pomorskih aktivnosti kako bi se ostvarili ciljevi iz članka 5.
  2.   Prilikom izrade pomorskih prostornih planova države članice u obzir uzimaju barem sljedeće aktivnosti:






  a) | postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Pomorski prostorni planovi sadrže barem kartografski prikaz morskih voda koji pokazuje trenutačnu i moguću prostornu i vremensku distribuciju svih relevantnih pomorskih aktivnosti kako bi se ostvarili ciljevi iz članka 5.

2.   Prilikom izrade pomorskih prostornih planova države članice u obzir uzimaju barem sljedeće aktivnosti:

a)

postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije;

| b) | lokacije i infrastrukturu za crpljenje nafte i plina; |
| --- | --- |

b)

lokacije i infrastrukturu za crpljenje nafte i plina;

| c) | pomorske prometne pravce; |
| --- | --- |

c)

pomorske prometne pravce;

| d) | pomorske kablove i cjevovode; |
| --- | --- |

d)

pomorske kablove i cjevovode;

| e) | ribolovna područja; |
| --- | --- |

e)

ribolovna područja;

| f) | lokalitete za uzgoj riba; |
| --- | --- |

f)

lokalitete za uzgoj riba;

| g) | zaštićena prirodna područja. |
| --- | --- |

g)

zaštićena prirodna područja.

1.   Pomorski prostorni planovi sadrže barem kartografski prikaz morskih voda koji pokazuje trenutačnu i moguću prostornu i vremensku distribuciju svih relevantnih pomorskih aktivnosti kako bi se ostvarili ciljevi iz članka 5.

2.   Pri donošenju pomorskih prostornih planova države članice u obzir uzimaju aktivnosti koje smatraju relevantnim, što može uključivati
  barem sljedeće aktivnosti:

| a) | postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije; |
| --- | --- |

a)

postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije;

| b) | lokacije i infrastrukturu za crpljenje nafte i plina; |
| --- | --- |

b)

lokacije i infrastrukturu za crpljenje nafte i plina;

| c) | pomorske prometne pravce i područja za rekreacijsku plovidbu; |
| --- | --- |

c)

pomorske prometne pravce i područja za rekreacijsku plovidbu;

| d) | pomorske kablove i cjevovode; |
| --- | --- |

d)

pomorske kablove i cjevovode;

| e) | ribolovna područja; |
| --- | --- |

e)

ribolovna područja;

| f) | lokalitete za uzgoj riba; |
| --- | --- |

f)

lokalitete za uzgoj riba;

| g) | zaštićena prirodna područja; |
| --- | --- |

g)

zaštićena prirodna područja;

| h) | lučka područja (trgovina, ribolov, rekreacija). |
| --- | --- |

h)

lučka područja (trgovina, ribolov, rekreacija).

Obrazloženje

Mora postojati dovoljna fleksibilnost da bi nadležna tijela mogla odrediti prioritete i način njihove provedbe u skladu sa svojim morskim okolišem.

U nekim je europskim regijama rekreativno jedrenje vrlo razvijeno te ga pri prostornom planiranju treba uzeti u obzir, kao i lučka područja koja su važni čimbenici u pomorskom i kopnenom planiranju (cestovne i željezničke mreže).

Amandman 7

Članak 8.

Posebni minimalni zahtjevi za strategije integriranog upravljanja obalnim područjem

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Strategije integriranog upravljanja obalnim područjem sadrže barem popis postojećih mjera koje se primjenjuju u obalnim područjima i analizu potrebe za dodanim djelovanjem kako bi se ostvarili ciljevi iz članka 5. U strategijama se određuje integrirana i međusektorska provedba politike i vodi računa o interakcijama kopnenih i pomorskih aktivnosti.
  2.   2. Pri uspostavi strategija integriranog upravljanja obalnim područjem države članice moraju obzir uzeti barem sljedeće aktivnosti:






  a) | korištenje određenih prirodnih resursa, uključujući postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije; |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Strategije integriranog upravljanja obalnim područjem sadrže barem popis postojećih mjera koje se primjenjuju u obalnim područjima i analizu potrebe za dodanim djelovanjem kako bi se ostvarili ciljevi iz članka 5. U strategijama se određuje integrirana i međusektorska provedba politike i vodi računa o interakcijama kopnenih i pomorskih aktivnosti.

2.   2. Pri uspostavi strategija integriranog upravljanja obalnim područjem države članice moraju obzir uzeti barem sljedeće aktivnosti:

a)

korištenje određenih prirodnih resursa, uključujući postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije;

| b) | razvoj infrastrukture, energetskih postrojenja, prijevoza, luka, pomorskih radova i drugih struktura, uključujući zelenu infrastrukturu; |
| --- | --- |

b)

razvoj infrastrukture, energetskih postrojenja, prijevoza, luka, pomorskih radova i drugih struktura, uključujući zelenu infrastrukturu;

| c) | poljoprivredu i industriju; |
| --- | --- |

c)

poljoprivredu i industriju;

| d) | ribolov i akvakulturu; |
| --- | --- |

d)

ribolov i akvakulturu;

| e) | zaštitu, obnovu i upravljanje obalnim ekosustavima, usluge ekosustava i prirodu, obalne krajeve i otoke; |
| --- | --- |

e)

zaštitu, obnovu i upravljanje obalnim ekosustavima, usluge ekosustava i prirodu, obalne krajeve i otoke;

| f) | prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica. |
| --- | --- |

f)

prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica.

1.   Strategije integriranog upravljanja obalnim područjem sadrže barem popis postojećih mjera koje se primjenjuju u obalnim područjima i analizu potrebe za dodanim djelovanjem kako bi se ostvarili ciljevi iz članka 5. U strategijama se određuje integrirana i međusektorska provedba politike i vodi računa o interakcijama kopnenih i pomorskih aktivnosti.

2.   2. Pri uspostavi strategija integriranog upravljanja obalnim područjem države članice moraju obzir uzeti barem sljedeće aktivnosti:

| a) | korištenje određenih prirodnih resursa, uključujući postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije; |
| --- | --- |

a)

korištenje određenih prirodnih resursa, uključujući postrojenja za dobivanje energije i proizvodnju obnovljive energije;

| b) | razvoj infrastrukture, energetskih postrojenja, prijevoza, luka, pomorskih radova i drugih struktura, uključujući zelenu infrastrukturu; |
| --- | --- |

b)

razvoj infrastrukture, energetskih postrojenja, prijevoza, luka, pomorskih radova i drugih struktura, uključujući zelenu infrastrukturu;

| c) | poljoprivredu i industriju; |
| --- | --- |

c)

poljoprivredu i industriju;

| d) | ribolov i akvakulturu; |
| --- | --- |

d)

ribolov i akvakulturu;

| e) | zaštitu, obnovu i upravljanje obalnim ekosustavima, usluge ekosustava i prirodu, obalne krajeve i otoke; |
| --- | --- |

e)

zaštitu, obnovu i upravljanje obalnim ekosustavima, usluge ekosustava i prirodu, obalne krajeve i otoke;

| f) | prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica. |
| --- | --- |

f)

prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica.

Obrazloženje

Smatra da je donošenje zakona o integriranom upravljanju obalnim područjem jednako donošenju zakona o planiranju korištenja zemljišta, što je u nadležnosti država članica. Nadalje, smatra da formaliziranje postojećeg neformalnog instrumenta za upravljanje ne bi donijelo mnogo dodane vrijednosti.

Amandman 8

Članak 14.

Nadležna tijela

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Svaka država članica za svako obalno područje i morsku regiju ili podregiju imenuje tijelo ili tijela nadležna za provedbu ove Direktive, što obuhvaća i osiguravanje suradnje s drugim državama članicama kako je definirano u članku 12. i suradnju s trećim zemljama kako je definirano u članku 13.
  2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja popis nadležnih tijela i informacije navedene u Prilogu I. ovoj Direktivi.
  3.   U isto vrijeme, svaka država članica Komisiji šalje popis svojih nadležnih tijela odgovornih za rad u međunarodnim tijelima u kojima sudjeluju i koja su relevantna za provedbu ove Direktive.
  4.   Svaka država članica obavještava Komisiju o bilo kakvoj promjeni informacija dostavljenih u skladu sa stavkom 1. u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu navedene promjene. | 1.   Svaka će država članica, uzimajući u obzir potrebu za snažnim višerazinskim upravljanjem i međusektorskim pristupom, za svaku obalnu zonu i pomorsku regiju ili podregiju odrediti tijelo ili tijela nadležna za provedbu ove Direktive, što uključuje osiguravanje suradnje s drugim državama članicama u skladu s člankom 12. i suradnju s trećim zemljama kao što je propisano člankom 13.
  2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja popis nadležnih tijela i informacije navedene u Prilogu I. ovoj Direktivi.
  3.   U isto vrijeme, svaka država članica Komisiji šalje popis svojih nadležnih tijela odgovornih za rad u međunarodnim tijelima u kojima sudjeluju i koja su relevantna za provedbu ove Direktive.
  4.   Svaka država članica obavještava Komisiju o bilo kakvoj promjeni informacija dostavljenih u skladu sa stavkom 1. u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu navedene promjene. |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Svaka država članica za svako obalno područje i morsku regiju ili podregiju imenuje tijelo ili tijela nadležna za provedbu ove Direktive, što obuhvaća i osiguravanje suradnje s drugim državama članicama kako je definirano u članku 12. i suradnju s trećim zemljama kako je definirano u članku 13.

2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja popis nadležnih tijela i informacije navedene u Prilogu I. ovoj Direktivi.

3.   U isto vrijeme, svaka država članica Komisiji šalje popis svojih nadležnih tijela odgovornih za rad u međunarodnim tijelima u kojima sudjeluju i koja su relevantna za provedbu ove Direktive.

4.   Svaka država članica obavještava Komisiju o bilo kakvoj promjeni informacija dostavljenih u skladu sa stavkom 1. u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu navedene promjene.

1.   Svaka će država članica, uzimajući u obzir potrebu za snažnim višerazinskim upravljanjem i međusektorskim pristupom, za svaku obalnu zonu i pomorsku regiju ili podregiju odrediti tijelo ili tijela nadležna za provedbu ove Direktive, što uključuje osiguravanje suradnje s drugim državama članicama u skladu s člankom 12. i suradnju s trećim zemljama kao što je propisano člankom 13.

2.   Svaka država članica Komisiji dostavlja popis nadležnih tijela i informacije navedene u Prilogu I. ovoj Direktivi.

3.   U isto vrijeme, svaka država članica Komisiji šalje popis svojih nadležnih tijela odgovornih za rad u međunarodnim tijelima u kojima sudjeluju i koja su relevantna za provedbu ove Direktive.

4.   Svaka država članica obavještava Komisiju o bilo kakvoj promjeni informacija dostavljenih u skladu sa stavkom 1. u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu navedene promjene.

Obrazloženje

U pravnom dokumentu ističe potrebu da se pri provedbi Direktive upotrebljava pristup višerazinskog upravljanja.

Amandman 9

Članak 16.

Provedbeni akti

| Prijedlog Komisije | Izmjena OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Komisija može kroz provedbene akte usvojiti odredbe o:






  a) | operativnim specifikacijama za upravljanje podacima iz članka 10. ako nisu uspostavljeni drugim aktima EU-a, kao što su Direktiva 2007/2/EZ ili 2008/56/EZ o






  — | dijeljenju podataka i povezivanju s postojećim procesima upravljanja i prikupljanja podataka; i |

Prijedlog Komisije

Izmjena OR-a

1.   Komisija može kroz provedbene akte usvojiti odredbe o:

a)

operativnim specifikacijama za upravljanje podacima iz članka 10. ako nisu uspostavljeni drugim aktima EU-a, kao što su Direktiva 2007/2/EZ ili 2008/56/EZ o

—

dijeljenju podataka i povezivanju s postojećim procesima upravljanja i prikupljanja podataka; i

| b) | operativnim postupcima za uspostavu i izvještavanje o pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem u vezi s:






  — | usklađivanjem obveze izvještavanja iz ove Direktive s drugim relevantnim zakonodavstvom Unije; |
| --- | --- | --- |

b)

operativnim postupcima za uspostavu i izvještavanje o pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem u vezi s:

—

usklađivanjem obveze izvještavanja iz ove Direktive s drugim relevantnim zakonodavstvom Unije;

| — | ciklusima praćenja i revizije; |
| --- | --- |

—

ciklusima praćenja i revizije;

| — | modalitetima prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

—

modalitetima prekogranične suradnje;

| — | javnom savjetovanju. |
| --- | --- |

—

javnom savjetovanju.

1.   Komisija može kroz provedbene akte usvojiti odredbe o:

| a) | operativnim specifikacijama za upravljanje podacima iz članka 10. ako nisu uspostavljeni drugim aktima EU-a, kao što su Direktiva 2007/2/EZ ili 2008/56/EZ o






  — | dijeljenju podataka i povezivanju s postojećim procesima upravljanja i prikupljanja podataka; i |
| --- | --- | --- |

a)

operativnim specifikacijama za upravljanje podacima iz članka 10. ako nisu uspostavljeni drugim aktima EU-a, kao što su Direktiva 2007/2/EZ ili 2008/56/EZ o

—

dijeljenju podataka i povezivanju s postojećim procesima upravljanja i prikupljanja podataka; i

| b) | operativnim postupcima za uspostavu i izvještavanje o pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem u vezi s:







  — | povezanosti obveza o izvještavanju iz ove Direktive s drugim relevantnim zakonodavstvom Unije; |
| --- | --- | --- |

b)

operativnim postupcima za uspostavu i izvještavanje o pomorskim prostornim planovima i strategijama integriranog upravljanja obalnim područjem u vezi s:

—

povezanosti obveza o izvještavanju iz ove Direktive s drugim relevantnim zakonodavstvom Unije;

| — | ciklusima praćenja i revizije; |
| --- | --- |

—

ciklusima praćenja i revizije;

| — | modalitetima prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

—

modalitetima prekogranične suradnje;

| — | javnom savjetovanju. |
| --- | --- |

—

javnom savjetovanju.

2.   Provedbeni akti iz stavka 1. usvojit će se u skladu s postupkom navedenim u članku 17. stavku 2.

2.   Provedbeni akti iz stavka 1. usvojit će se u skladu s postupkom navedenim u članku 17. (2).

Obrazloženje

Postoji značajna suzdržanost prema upotrebi provedbenih akata, posebice za operativne aspekte donošenja planova i strategija koji nadilaze okvir potreban za pomoć pri ispunjavanju obaveza iz Direktive.

Bruxelles, 9. listopada 2013.

Predsjednik Odbora regija

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Posebice Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji, Direktive o pticama i staništima te izmijenjena Zajednička ribarstvena politika;

1

(2)  Mišljenje Pravne službe Vijeća izdano 12. srpnja 2013. (12283/13)

2

(3)  Negativna su mišljenja iznijeli BE, DE, FI, IE, LT, NL, PL, SV, a pozitivna PT i RO;

3

(4)  Barcelonska konvencija već je nametnula određene obveze za države članice koje se nalaze na Mediteranu

4

(5)  Preporuka za provedbu integriranog upravljanja obalnim područjem u Europi (2002/413/EZ), uvodna izjava 17.

5

---