# Euroopa Liidu C 51/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2014.051.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 51 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide22. veebruar 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2014.051.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 51

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide22. veebruar 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 051/01 | Euroopa Keskpanga soovitus, 23. jaanuar 2014, millega muudetakse soovitust EKP/2011/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2014/2) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2014/C 051/01

Euroopa Keskpanga soovitus, 23. jaanuar 2014, millega muudetakse soovitust EKP/2011/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas (EKP/2014/2)

1

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 051/02 | Euroopa Keskpanga arvamus, 19. november 2013, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (CON/2013/77) | 3 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2014/C 051/02

Euroopa Keskpanga arvamus, 19. november 2013, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (CON/2013/77)

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 051/03 | Nõukogu otsus, 17. veebruar 2014, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta | 9 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 051/04 | Euro vahetuskurss | 10 |
| 2014/C 051/05 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 11 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2014/C 051/06 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte ettepanekute kohta võtta vastu nõukogu otsused broneeringuinfo edastamist ja töötlemist käsitleva Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu sõlmimise ja allkirjastamise kohta | 12 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 051/07 | Tšehhi Vabariigi Keskkonnaministeeriumi teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 15 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 051/03

Nõukogu otsus, 17. veebruar 2014, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

9

Euroopa Komisjon

2014/C 051/04

Euro vahetuskurss

10

2014/C 051/05

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

11

Euroopa Andmekaitseinspektor

2014/C 051/06

Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte ettepanekute kohta võtta vastu nõukogu otsused broneeringuinfo edastamist ja töötlemist käsitleva Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu sõlmimise ja allkirjastamise kohta

12

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

Euroopa Komisjon

2014/C 051/07

Tšehhi Vabariigi Keskkonnaministeeriumi teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

15

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 051/08 | Konkursikutse – EACEA/10/14 – Programm Erasmus+ – 3. põhimeede: poliitikavaldkonna reformi toetamine – perspektiivsed algatused – Euroopa poliitika eksperimendid hariduse ja koolituse ning noorsoo valdkondades: riikidevaheline koostöö uuenduslike poliitikate rakendamiseks kõrgema tasandi riigiasutuste juhtimisel | 17 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 051/09 | Teadaanne – Avalik konsultatsioon – Lõuna-Aafrika Vabariigi päritolu geograafilised tähised | 22 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 051/08

Konkursikutse – EACEA/10/14 – Programm Erasmus+ – 3. põhimeede: poliitikavaldkonna reformi toetamine – perspektiivsed algatused – Euroopa poliitika eksperimendid hariduse ja koolituse ning noorsoo valdkondades: riikidevaheline koostöö uuenduslike poliitikate rakendamiseks kõrgema tasandi riigiasutuste juhtimisel

17

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 051/09

Teadaanne – Avalik konsultatsioon – Lõuna-Aafrika Vabariigi päritolu geograafilised tähised

22

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

23. jaanuar 2014,

millega muudetakse soovitust EKP/2011/24 Euroopa Keskpanga statistikaaruandluse nõuete kohta välisstatistika valdkonnas

(EKP/2014/2)

(2014/C 51/01)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5.1 ja artikli 34.1 kolmandat taanet,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 5.1 esimese lause kohaselt peab Euroopa Keskpank (EKP) riikide keskpankade (RKPde) abiga koguma kas muudelt pädevatelt ametiasutustelt, mis ei ole RKPd, või vahetult majandussubjektidelt statistilist teavet, mida on vaja EKPSi ülesannete täitmiseks. Artikli 5.1 teise lause kohaselt peab ta sel eesmärgil tegema koostööd liidu institutsioonide ja asutustega ning liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Artikkel 5.2 sätestab, et artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid täidavad võimalikult suures ulatuses RKPd. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 5.1 esimese lause kohaselt peab Euroopa Keskpank (EKP) riikide keskpankade (RKPde) abiga koguma kas muudelt pädevatelt ametiasutustelt, mis ei ole RKPd, või vahetult majandussubjektidelt statistilist teavet, mida on vaja EKPSi ülesannete täitmiseks. Artikli 5.1 teise lause kohaselt peab ta sel eesmärgil tegema koostööd liidu institutsioonide ja asutustega ning liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Artikkel 5.2 sätestab, et artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid täidavad võimalikult suures ulatuses RKPd.

| (2) | Juhul kui andmeesitajad esitavad kooskõlas riigisiseste reeglite ja tunnustatud tavadega aruandeid pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, peavad need ametiasutused ja RKPd tegema omavahel koostööd, et tagada EKP statistikanõuete järgimine. See koostöö peaks hõlmama andmete edastamiseks püsistruktuuri loomise, kui sama tulemus pole juba saavutatud riigisiseste õigusaktidega. Praegu hõlmab see nõue koostööd Iirimaa Central Statistics Office’i ja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland Bank’i ning Malta National Statistics Office’i ja Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta vahel. Lisaks sellele võttis Statistics Finland 1. jaanuaril 2014 Suomen Pankki’lt üle välisstatistika valdkonnas vajaliku teabe kogumise ja koostamise ülesande. Eespool osutatud statistikanõuete täitmiseks peavad Suomen Pankki ja Statistics Finland omavahel koostööd tegema. |
| --- | --- |

(2)

Juhul kui andmeesitajad esitavad kooskõlas riigisiseste reeglite ja tunnustatud tavadega aruandeid pädevatele ametiasutustele, mis ei ole RKPd, peavad need ametiasutused ja RKPd tegema omavahel koostööd, et tagada EKP statistikanõuete järgimine. See koostöö peaks hõlmama andmete edastamiseks püsistruktuuri loomise, kui sama tulemus pole juba saavutatud riigisiseste õigusaktidega. Praegu hõlmab see nõue koostööd Iirimaa Central Statistics Office’i ja Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland Bank’i ning Malta National Statistics Office’i ja Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta vahel. Lisaks sellele võttis Statistics Finland 1. jaanuaril 2014 Suomen Pankki’lt üle välisstatistika valdkonnas vajaliku teabe kogumise ja koostamise ülesande. Eespool osutatud statistikanõuete täitmiseks peavad Suomen Pankki ja Statistics Finland omavahel koostööd tegema.

| (3) | Selleks et adresseerida soovitus EKP/2011/24 Statistics Finland’ile ja võttes arvesse, et EKP koostab, haldab ja avaldab oma veebilehel nimekirja pädevatest ametiasutustest liikmesriikides, kelle kohta on asjaomased RKPd EKP-le teatanud nende ülesandest koguda ja/või koostada välisstatistikat ja kellele soovitus EKP/2011/24 tuleks tulevikus adresseerida, tuleb soovitust EKP/2011/24 muuta, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et adresseerida soovitus EKP/2011/24 Statistics Finland’ile ja võttes arvesse, et EKP koostab, haldab ja avaldab oma veebilehel nimekirja pädevatest ametiasutustest liikmesriikides, kelle kohta on asjaomased RKPd EKP-le teatanud nende ülesandest koguda ja/või koostada välisstatistikat ja kellele soovitus EKP/2011/24 tuleks tulevikus adresseerida, tuleb soovitust EKP/2011/24 muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I   JAGU

Muudatus

Soovituse EKP/2011/24 IV jagu asendatakse järgmisel päeval pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas järgmisega:

„IV   JAGU

Lõppsätted

| 1. | Käesolev soovitus asendab soovitust EKP/2004/16 alates 1. juunist 2014. |
| --- | --- |

1.

Käesolev soovitus asendab soovitust EKP/2004/16 alates 1. juunist 2014.

| 2. | Viiteid soovitusele EKP/2004/16 käsitletakse viidetena käesolevale soovitusele. |
| --- | --- |

2.

Viiteid soovitusele EKP/2004/16 käsitletakse viidetena käesolevale soovitusele.

| 3. | Käesolev soovitus on adresseeritud Central Statistics Office’ile Iirimaal, National Statistics Office’ile Maltas, Statistics Finland’ile Soomes ja nendele pädevatele asutustele, kellele võidakse aeg-ajalt panna liikmesriigis välisstatistika kogumine ja/või koostamine ja kes esinevad pädevate asutuste nimekirjas, mille EKP koostab, haldab ja avaldab oma veebilehel. |
| --- | --- |

3.

Käesolev soovitus on adresseeritud Central Statistics Office’ile Iirimaal, National Statistics Office’ile Maltas, Statistics Finland’ile Soomes ja nendele pädevatele asutustele, kellele võidakse aeg-ajalt panna liikmesriigis välisstatistika kogumine ja/või koostamine ja kes esinevad pädevate asutuste nimekirjas, mille EKP koostab, haldab ja avaldab oma veebilehel.

| 4. | Adressaadid peavad käesolevat soovitust arvestama alates 1. juunist 2014 või alates nende lisamisest lõikes 3 osutatud pädevate ametiasutuse nimekirja, kui see on pärast 1. juunit 2014.” |
| --- | --- |

4.

Adressaadid peavad käesolevat soovitust arvestama alates 1. juunist 2014 või alates nende lisamisest lõikes 3 osutatud pädevate ametiasutuse nimekirja, kui see on pärast 1. juunit 2014.”

II   JAGU

Adressaadid

Adressaadid

Käesolev soovitus on adresseeritud Central Statistics Office’ile Iirimaal ja National Statistics Office’ile Maltal ja Statistics Finland’ile Soomes.

Frankfurt Maini ääres, 23. jaanuar 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/3

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

19. november 2013,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta

(CON/2013/77)

(2014/C 51/02)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

24. septembril 2013 sai Euroopa Keskpank (EKP) nõukogult taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga, mis käsitleb direktiivi maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto üleviimise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (1) (edaspidi „direktiivi ettepanek”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, sest teatavad direktiivi ettepanekuga ette nähtud sätted mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesandeid edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ning osutada kaasabi rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele, millele osutab lepingu artikli 127 lõike 2 neljas taane ja artikli 127 lõige 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   
  Direktiivi ettepaneku eesmärk ja sisu

Ettepandud direktiiviga luuakse ühtne ELi raamistik maksekontole juurdepääsuga ja maksekonto kasutamisega seotud tarbijaõiguste kaitsmiseks. Kõnealune raamistik hõlmab eeskirju järgmise kohta: a) tarbijatelt seoses ELis hoitavate maksekontodega nõutavate tasude läbipaistvus ja võrreldavus (2); b) makseteenuse pakkujate osutatavad maksekontode üleviimise teenused tarbijatele (3); c) liidus seaduslikult elavate tarbijate õigus sõltumata kodakondsusest või elukohaliikmesriigist avada ja kasutada liidus põhimaksekontot (4); d) seonduvad küsimused, näiteks pädevate asutuste määramine ja kohustused ning makseteenuse pakkujatele määratavad karistused kohustuste täitmata jätmise korral (5).

2.   
  Üldised märkused

EKP toetab kindlalt direktiivi ettepanekut. Varem on EKP toetanud konkreetsete nõuete kehtestamist finantstehingute läbipaistvuse osas, mille puhul oli ette nähtud tõhus süsteem nende nõuete täitmise jälgimiseks, et hõlbustada eri toodete ja teenuste võrdlust ning seeläbi suurendada konkurentsi finantsvaldkonnas (6). EKP on kaasa aidanud ka teatavate standardite kindlaksmääramisel, et hõlbustada piiriüleste maksete teostamist (7). Lõpetuseks võib märkida, et direktiivi ettepanek peaks tagama tarbijatele hõlpsama juurdepääsu maksekontodele ning toetama ELi-üleste euromaksete piirkonna loomist, mida EKP on eesmärgina järjepidevalt toetanud (8).

3.   
  Erimärkused

3.1.   Määratletud mõisted

Direktiivi ettepanekus määratletud mõisteid (9) tuleks ühtlustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/64/EÜ, edaspidi „makseteenuste direktiiv”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 260/2012 (10) (edaspidi „SEPA määrus”), välja arvatud juhul, kui nendes õigusaktides sätestatud mõistete määratlustest kõrvalekaldumiseks on objektiivsed põhjused. See kehtib eeskätt terminite „püsiv andmekandja” ja „otsekorraldus” määratluste puhul. Kehtivatel liidu õigusaktidel põhineva standarditud terminoloogia kasutamine makseteenuste puhul tagab suurema ühtluse ning hõlbustab liidu õigusaktide mõistmist. Selguse ja ühtluse huvides tundub samuti olevat mõistlik määratleda mõistet „üleviimine” üksnes seoses ettepandud direktiivi artiklis 10 kirjeldatud teenustega (11).

3.2.   Loetelu hõlmatud teenustest ja asutuste volitustest seoses teabe nõudmisega

Direktiiviga hõlmatud põhimakseteenuste loetelu peaks koosnema makseteenustest, mis moodustavad 80 % kõige tüüpilisematest makseteenustest, mille suhtes kohaldatakse tasu riigi tasandil. Kaugemale ulatuvad tingimused, mille alusel võib sellesse loetellu lisada kindla arvu teenuseid, võivad aga osutuda ülemäärasteks. Peale selle tuleks täpsustada, et pädevad asutused võivad kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu koostamiseks nõuda makseteenuse pakkujatelt teavet maksekontodega seotud eri teenuste kasumlikkuse kohta (12). Sel otstarbel tuleb võib-olla kehtestada konkreetsed aruandluskohustused, millega tuleks samas tagada, et makseteenuse pakkujatel on õigus kaitsta konkurentide eest oma ärisaladusi (13).

3.3.   Põhimaksekonto avamise õigus – konto valuutaga seotud piirang

Direktiivi ettepanekuga nähakse liidus seaduslikult elavatele tarbijatele ette õigus avada ja kasutada põhimaksekontot mis tahes liikmesriigis (14). Selle artikli 15 sõnastust võib aga mõista nii, et makseteenuse pakkujatelt võidakse taotluse korral nõuda ükskõik millise liikmesriigi vääringus noteeritud põhimaksekonto avamist. Kuna sellise laiahaardelise nõude rakendamine ei pruugi end majanduslikult ära tasuda, piisab sellest, kui piirata kõnealust maksekonto avamise ja kasutamise õigust makseteenuse pakkuja asukohariigi vääringus maksekontodega (15).

3.4.   Piiriülene koostöö

Liikmesriigi pädevatele asutustele ette nähtud kohustust teha omavahel koostööd, et tagada direktiivi ettepaneku tõhus järgimine, (16) tuleks laiendada, et lisada eri liikmesriikide pädevate asutuste kohustus teha piiriülest koostööd. Selle eesmärk on tagada, et liikmesriikide rakendusmeetmed ja tavad ei lahkneks sellisel määral, mis seab ohtu direktiivi ettepaneku eesmärgi ühtlustada õigusakte ja meetmeid, et kujundada maksekontoteenuste puhul liidus välja ühtne turg (17).

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud direktiivi ettepanekut muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 19. november 2013

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 266 final.

1

(2)  Vt direktiivi ettepaneku II peatükk.

2

(3)  Vt direktiivi ettepaneku III peatükk.

3

(4)  Vt direktiivi ettepaneku IV peatükk.

4

(5)  Vt direktiivi ettepaneku V ja VI peatükk.

5

(6)  Vt arvamuse CON/2007/29 punkt 2.4, arvamuse CON/2012/103 punkt 1.1 ja arvamuse CON/2012/10 üldiste märkuste punkt 3. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebisaidil http://www.ecb.europa.eu

6

(7)  Vt arvamuse CON/2001/34 punkt 11.

7

(8)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiv makseteenuste kohta siseturul (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1).

8

(9)  Vt direktiivi ettepaneku artikkel 2.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).

10

(11)  Vt muudatusettepanekud 1–3. Vt ka arvamuse CON/2013/32 punkt 3.3.

11

(12)  Vt direktiivi ettepaneku artikli 3 lõike 2 punktid 4 ja 5.

12

(13)  Vt muudatusettepanek 4.

13

(14)  Vt direktiivi ettepaneku artikkel 15.

14

(15)  Vt muudatusettepanek 5.

15

(16)  Vt direktiivi ettepaneku artikli 20 lõige 2.

16

(17)  Vt muudatusettepanek 6.

17

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanekud (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Artikli 2 lõige l |
| „(l)   „püsiv andmekandja”– vahend, mis võimaldab tarbijal või makseteenuse pakkujal säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et sellele on teabe eesmärgiga vastavuses oleva aja jooksul võimalik hilisemaks kasutamiseks ligi pääseda, ja mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada;” | „(l)   „püsiv andmekandja”– vahend, mis võimaldab tarbijal või makseteenuse pakkujal säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et sellele on teabe eesmärgiga vastavuses oleva aja jooksul võimalik hilisemaks kasutamiseks ligi pääseda, ja mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada;” |
| Selgitus


  Seda määratlust tuleks ühtlustada makseteenuste direktiivi artikli 4 lõikes 25 esitatud määratlusega, milles ei viidata makseteenuse pakkujale. Kõnealuse määratluse järgi viitab „püsiv andmekandja” üksnes makseteenuse kasutajale, st praegusel juhul tarbijale kättesaadavatele makseviisidele. |
| Muudatus 2 |
| Artikli 2 lõige m |
| „(m)   „üleviimine”– tarbija taotlusel teabe edastamine ühelt makseteenuse pakkujalt teisele kõigi või mõningate kreeditkorralduste püsikorralduste, korduvate otsekorralduste ja korduvate sissetulevate kreeditkorralduste kohta, mis tehakse maksekontol, koos positiivse kontojäägi ülekandmisega ühelt maksekontolt teisele või varasema konto sulgemisega või ilma selleta;” | „(m)   „üleviimine”– käesoleva direktiivi artikli 10 alusel osutatav teenus
  tarbija taotlusel teabe edastamine ühelt makseteenuse pakkujalt teisele kõigi või mõningate kreeditkorralduste püsikorralduste, korduvate otsekorralduste ja korduvate sissetulevate kreeditkorralduste kohta, mis tehakse maksekontol, koos positiivse kontojäägi ülekandmisega ühelt maksekontolt teisele või varasema konto sulgemisega või ilma selleta;” |
| Selgitus


  Mõiste „üleviimine” ettepandud määratlus vihjab sellele, et maksekonto ise paigutatakse ümber, mis ei oleks õige. Kui see määratlus on vajalik, peaks see hõlmama üksnes viidet artiklile 10, mitte lühendatud määratlust. |
| Muudatus 3 |
| Artikli 2 lõige n |
| „(n)   „otsekorraldus”– makseteenus, mille eesmärk on debiteerida maksja maksekontot, kui maksetehingu on algatanud makse saaja maksja nõusolekul;” | „(n)   „otsekorraldus”– riigisisene või piiriülene makseteenus, mille eesmärk on debiteerida maksja maksekontot, kui maksetehingu on algatanud makse saaja maksja nõusoleku alusel;” |
| Selgitus


  Seda mõistet tuleks ühtlustada makseteenuste direktiivis ja SEPA määruses esitatud määratlustega mõiste „otsekorraldus” kohta, mille järgi hõlmab selline maksekokkuleppe vorm kas riigisisest või piiriülest makseteenust maksja maksekonto debiteerimiseks. |
| Muudatus 4 |
| Artikkel 3 |
| „Artikkel 3
  Selliste kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil ja standardset terminoloogiat
  1.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 20 osutatud pädevad asutused määravad kindlaks esialgse loetelu vähemalt 20 makseteenustest, mis moodustavad 80% kõige tüüpilisematest makseteenustest, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil. Loetelus esitatakse mõisted ja määratlused iga kindlaks määratud teenuse kohta.
  [...]
  3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile lõikes 1 osutatud esialgse loetelu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
  4.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata lõike 3 kohaselt esitatud esialgse loetelu alusel kindlaks ELi standarditud terminoloogia nende makseteenuste puhul, mis on tüüpilised vähemalt enamikus liikmesriikides. ELi standarditud terminoloogia hõlmab tüüpiliste teenuste ühtseid mõisteid ja määratlusi. ELi standarditud terminoloogia hõlmab tüüpiliste teenuste ühtseid mõisteid ja määratlusi.
  5.   Pärast lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas võtab iga liikmesriik lõike 4 kohaselt vastu võetud ELi standarditud terminoloogia viivitamata üle lõikes 1 osutatud esialgsesse loetellu ja avaldab kõnealuse loetelu.” | „Artikkel 3
  Selliste kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil ja standardset terminoloogiat
  1.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 20 osutatud pädevad asutused määravad kindlaks esialgse loetelu vähemalt 20 makseteenustest, mis moodustavad 80% kõige tüüpilisematest makseteenustest, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil. Loetelus esitatakse mõisted ja määratlused iga kindlaks määratud teenuse kohta.
  [...]
  3.   Pädevatel asutustel on õigus nõuda makseteenuse osutajatelt teavet, mis on vajalik lõike 2 punktides 1–5 osutatud näitajate kindlaksmääramiseks. Seejuures tagavad pädevad asutused konfidentsiaalse äriteabe kaitse.


  3.4.   Liikmesriigid esitavad komisjonile lõikes 1 osutatud esialgse loetelu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

  45.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata lõike 3
  4 kohaselt esitatud esialgse loetelu alusel kindlaks ELi standarditud terminoloogia nende makseteenuste puhul, mis on tüüpilised vähemalt enamikus liikmesriikides. ELi standarditud terminoloogia hõlmab tüüpiliste teenuste ühtseid mõisteid ja määratlusi.

  56.   Pärast lõikes 4
  5 osutatud delegeeritud õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas võtab iga liikmesriik lõike 4
  5 kohaselt vastu võetud ELi standarditud terminoloogia viivitamata üle lõikes 1 osutatud esialgsesse loetellu ja avaldab kõnealuse loetelu.” |
| Selgitus


  Täpsustada tuleks, millisel viisil võivad pädevad asutused koguda kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu koostamise seisukohalt asjakohast teavet, eeskätt seoses artikli 3 lõike 2 punktides 4 ja 5 kirjeldatud näitajatega. Kuna selliste andmete teatavate kategooriate alla kuulub peamiselt konfidentsiaalne äriteave, tuleb makseteenuse pakkujatele tagada sobivad kaitsemeetmed. |
| Muudatus 5 |
| Artikli 15 lõige 1 |
| „1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks tema territooriumil asuv makseteenuse pakkuja pakub tarbijatele põhimaksekontot. Liikmesriigid tagavad, et põhimaksekontot ei paku mitte ainult sellised makseteenuse pakkujad, kes pakuvad kontot üksnes internetipanganduse rakenduste kaudu.” | „1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks tema territooriumil asuv makseteenuse pakkuja pakub tarbijatele põhimaksekontot asjaomase liikmesriigi vääringus. Liikmesriigid tagavad, et põhimaksekontot ei paku mitte ainult sellised makseteenuse pakkujad, kes pakuvad kontot üksnes internetipanganduse rakenduste kaudu.” |
| Selgitus


  Kui makseteenuse pakkujatelt nõutakse, et nad peavad taotluse alusel avama maksekonto mis tahes liikmesriigi vääringus, ei oleks see neile majanduslikus mõttes tasuv. Piisab sellest, kui kõnealune juurdepääsuõigus hõlmab põhimaksekonto avamise ja kasutamise õigust makseteenuse pakkuja asukohariigi vääringus. |
| Muudatus 6 |
| Artikli 20 lõige 2 |
| „2.   Lõikes 1 osutatud asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud volitused. Kui käesoleva direktiivi tõhusa järgimise tagamiseks ja seireks on määratud mitu pädevat asutust, tagavad liikmesriigid nende asutuste tiheda koostöö, et asutused saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita.” | „2.   Lõikes 1 osutatud asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud volitused. Kui käesoleva direktiivi tõhusa järgimise tagamiseks ja seireks on määratud mitu pädevat asutust, tagavad liikmesriigid nende asutuste tiheda koostöö, et asutused saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita. Pädevad asutused teevad üksteisega koostööd kooskõlas direktiivi 2007/64/EÜ artikliga 24.” |
| Selgitus


  Võttes arvesse direktiivi ettepaneku eesmärki tugevdada siseturgu, tuleks liikmesriikide pädevatele asutustele ette näha ka kohustus teha ELis piiriülesel tasandil koostööd, nagu on praegu sätestatud makseteenuste direktiivis, et vähendada ebaühtlust ettepandud direktiivi liikmesriikide õigusaktidesse ülevõtmisel. |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanekud (1)

Muudatus 1

Artikli 2 lõige l

„(l)   „püsiv andmekandja”– vahend, mis võimaldab tarbijal või makseteenuse pakkujal säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et sellele on teabe eesmärgiga vastavuses oleva aja jooksul võimalik hilisemaks kasutamiseks ligi pääseda, ja mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada;”

„(l)   „püsiv andmekandja”– vahend, mis võimaldab tarbijal või makseteenuse pakkujal säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et sellele on teabe eesmärgiga vastavuses oleva aja jooksul võimalik hilisemaks kasutamiseks ligi pääseda, ja mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada;”

Selgitus

Selgitus

Seda määratlust tuleks ühtlustada makseteenuste direktiivi artikli 4 lõikes 25 esitatud määratlusega, milles ei viidata makseteenuse pakkujale. Kõnealuse määratluse järgi viitab „püsiv andmekandja” üksnes makseteenuse kasutajale, st praegusel juhul tarbijale kättesaadavatele makseviisidele.

Seda määratlust tuleks ühtlustada makseteenuste direktiivi artikli 4 lõikes 25 esitatud määratlusega, milles ei viidata makseteenuse pakkujale. Kõnealuse määratluse järgi viitab „püsiv andmekandja” üksnes makseteenuse kasutajale, st praegusel juhul tarbijale kättesaadavatele makseviisidele.

Muudatus 2

Muudatus 2

Artikli 2 lõige m

„(m)   „üleviimine”– tarbija taotlusel teabe edastamine ühelt makseteenuse pakkujalt teisele kõigi või mõningate kreeditkorralduste püsikorralduste, korduvate otsekorralduste ja korduvate sissetulevate kreeditkorralduste kohta, mis tehakse maksekontol, koos positiivse kontojäägi ülekandmisega ühelt maksekontolt teisele või varasema konto sulgemisega või ilma selleta;”

„(m)   „üleviimine”– käesoleva direktiivi artikli 10 alusel osutatav teenus
  tarbija taotlusel teabe edastamine ühelt makseteenuse pakkujalt teisele kõigi või mõningate kreeditkorralduste püsikorralduste, korduvate otsekorralduste ja korduvate sissetulevate kreeditkorralduste kohta, mis tehakse maksekontol, koos positiivse kontojäägi ülekandmisega ühelt maksekontolt teisele või varasema konto sulgemisega või ilma selleta;”

Selgitus

Selgitus

Mõiste „üleviimine” ettepandud määratlus vihjab sellele, et maksekonto ise paigutatakse ümber, mis ei oleks õige. Kui see määratlus on vajalik, peaks see hõlmama üksnes viidet artiklile 10, mitte lühendatud määratlust.

Mõiste „üleviimine” ettepandud määratlus vihjab sellele, et maksekonto ise paigutatakse ümber, mis ei oleks õige. Kui see määratlus on vajalik, peaks see hõlmama üksnes viidet artiklile 10, mitte lühendatud määratlust.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 2 lõige n

„(n)   „otsekorraldus”– makseteenus, mille eesmärk on debiteerida maksja maksekontot, kui maksetehingu on algatanud makse saaja maksja nõusolekul;”

„(n)   „otsekorraldus”– riigisisene või piiriülene makseteenus, mille eesmärk on debiteerida maksja maksekontot, kui maksetehingu on algatanud makse saaja maksja nõusoleku alusel;”

Selgitus

Selgitus

Seda mõistet tuleks ühtlustada makseteenuste direktiivis ja SEPA määruses esitatud määratlustega mõiste „otsekorraldus” kohta, mille järgi hõlmab selline maksekokkuleppe vorm kas riigisisest või piiriülest makseteenust maksja maksekonto debiteerimiseks.

Seda mõistet tuleks ühtlustada makseteenuste direktiivis ja SEPA määruses esitatud määratlustega mõiste „otsekorraldus” kohta, mille järgi hõlmab selline maksekokkuleppe vorm kas riigisisest või piiriülest makseteenust maksja maksekonto debiteerimiseks.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikkel 3

„Artikkel 3

Selliste kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil ja standardset terminoloogiat

1.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 20 osutatud pädevad asutused määravad kindlaks esialgse loetelu vähemalt 20 makseteenustest, mis moodustavad 80% kõige tüüpilisematest makseteenustest, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil. Loetelus esitatakse mõisted ja määratlused iga kindlaks määratud teenuse kohta.

[...]

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile lõikes 1 osutatud esialgse loetelu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

4.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata lõike 3 kohaselt esitatud esialgse loetelu alusel kindlaks ELi standarditud terminoloogia nende makseteenuste puhul, mis on tüüpilised vähemalt enamikus liikmesriikides. ELi standarditud terminoloogia hõlmab tüüpiliste teenuste ühtseid mõisteid ja määratlusi. ELi standarditud terminoloogia hõlmab tüüpiliste teenuste ühtseid mõisteid ja määratlusi.

5.   Pärast lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas võtab iga liikmesriik lõike 4 kohaselt vastu võetud ELi standarditud terminoloogia viivitamata üle lõikes 1 osutatud esialgsesse loetellu ja avaldab kõnealuse loetelu.”

„Artikkel 3

Selliste kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil ja standardset terminoloogiat

1.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 20 osutatud pädevad asutused määravad kindlaks esialgse loetelu vähemalt 20 makseteenustest, mis moodustavad 80% kõige tüüpilisematest makseteenustest, mille suhtes kohaldatakse tasu siseriiklikul tasandil. Loetelus esitatakse mõisted ja määratlused iga kindlaks määratud teenuse kohta.

[...]

3.   Pädevatel asutustel on õigus nõuda makseteenuse osutajatelt teavet, mis on vajalik lõike 2 punktides 1–5 osutatud näitajate kindlaksmääramiseks. Seejuures tagavad pädevad asutused konfidentsiaalse äriteabe kaitse.

3.4.   Liikmesriigid esitavad komisjonile lõikes 1 osutatud esialgse loetelu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

45.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 24 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata lõike 3
  4 kohaselt esitatud esialgse loetelu alusel kindlaks ELi standarditud terminoloogia nende makseteenuste puhul, mis on tüüpilised vähemalt enamikus liikmesriikides. ELi standarditud terminoloogia hõlmab tüüpiliste teenuste ühtseid mõisteid ja määratlusi.

56.   Pärast lõikes 4
  5 osutatud delegeeritud õigusaktide avaldamist Euroopa Liidu Teatajas võtab iga liikmesriik lõike 4
  5 kohaselt vastu võetud ELi standarditud terminoloogia viivitamata üle lõikes 1 osutatud esialgsesse loetellu ja avaldab kõnealuse loetelu.”

Selgitus

Selgitus

Täpsustada tuleks, millisel viisil võivad pädevad asutused koguda kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu koostamise seisukohalt asjakohast teavet, eeskätt seoses artikli 3 lõike 2 punktides 4 ja 5 kirjeldatud näitajatega. Kuna selliste andmete teatavate kategooriate alla kuulub peamiselt konfidentsiaalne äriteave, tuleb makseteenuse pakkujatele tagada sobivad kaitsemeetmed.

Täpsustada tuleks, millisel viisil võivad pädevad asutused koguda kõige tüüpilisemate makseteenuste loetelu koostamise seisukohalt asjakohast teavet, eeskätt seoses artikli 3 lõike 2 punktides 4 ja 5 kirjeldatud näitajatega. Kuna selliste andmete teatavate kategooriate alla kuulub peamiselt konfidentsiaalne äriteave, tuleb makseteenuse pakkujatele tagada sobivad kaitsemeetmed.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 15 lõige 1

„1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks tema territooriumil asuv makseteenuse pakkuja pakub tarbijatele põhimaksekontot. Liikmesriigid tagavad, et põhimaksekontot ei paku mitte ainult sellised makseteenuse pakkujad, kes pakuvad kontot üksnes internetipanganduse rakenduste kaudu.”

„1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt üks tema territooriumil asuv makseteenuse pakkuja pakub tarbijatele põhimaksekontot asjaomase liikmesriigi vääringus. Liikmesriigid tagavad, et põhimaksekontot ei paku mitte ainult sellised makseteenuse pakkujad, kes pakuvad kontot üksnes internetipanganduse rakenduste kaudu.”

Selgitus

Selgitus

Kui makseteenuse pakkujatelt nõutakse, et nad peavad taotluse alusel avama maksekonto mis tahes liikmesriigi vääringus, ei oleks see neile majanduslikus mõttes tasuv. Piisab sellest, kui kõnealune juurdepääsuõigus hõlmab põhimaksekonto avamise ja kasutamise õigust makseteenuse pakkuja asukohariigi vääringus.

Kui makseteenuse pakkujatelt nõutakse, et nad peavad taotluse alusel avama maksekonto mis tahes liikmesriigi vääringus, ei oleks see neile majanduslikus mõttes tasuv. Piisab sellest, kui kõnealune juurdepääsuõigus hõlmab põhimaksekonto avamise ja kasutamise õigust makseteenuse pakkuja asukohariigi vääringus.

Muudatus 6

Muudatus 6

Artikli 20 lõige 2

„2.   Lõikes 1 osutatud asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud volitused. Kui käesoleva direktiivi tõhusa järgimise tagamiseks ja seireks on määratud mitu pädevat asutust, tagavad liikmesriigid nende asutuste tiheda koostöö, et asutused saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita.”

„2.   Lõikes 1 osutatud asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud volitused. Kui käesoleva direktiivi tõhusa järgimise tagamiseks ja seireks on määratud mitu pädevat asutust, tagavad liikmesriigid nende asutuste tiheda koostöö, et asutused saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita. Pädevad asutused teevad üksteisega koostööd kooskõlas direktiivi 2007/64/EÜ artikliga 24.”

Selgitus

Selgitus

Võttes arvesse direktiivi ettepaneku eesmärki tugevdada siseturgu, tuleks liikmesriikide pädevatele asutustele ette näha ka kohustus teha ELis piiriülesel tasandil koostööd, nagu on praegu sätestatud makseteenuste direktiivis, et vähendada ebaühtlust ettepandud direktiivi liikmesriikide õigusaktidesse ülevõtmisel.

Võttes arvesse direktiivi ettepaneku eesmärki tugevdada siseturgu, tuleks liikmesriikide pädevatele asutustele ette näha ka kohustus teha ELis piiriülesel tasandil koostööd, nagu on praegu sätestatud makseteenuste direktiivis, et vähendada ebaühtlust ettepandud direktiivi liikmesriikide õigusaktidesse ülevõtmisel.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/9

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. veebruar 2014,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

(2014/C 51/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, eelkõige selle artiklit 4 (1),

võttes arvesse komisjoni poolt nõukogule esitatud kandidatuuri töötajate esindajate kategoorias

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 16. juuli 2012. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2012 kuni 17. septembrini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 16. juuli 2012. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2012 kuni 17. septembrini 2015.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu töötajate esindajate kategoorias on vabanenud Bulgaaria liikmekoht, |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu töötajate esindajate kategoorias on vabanenud Bulgaaria liikmekoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015 järgmine isik:

| TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD: |
| --- |
| BULGAARIA | Yuliya SIMEONOVA |

TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD:

BULGAARIA

Yuliya SIMEONOVA

Brüssel, 17. veebruar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. TSAFTARIS

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 228, 31.7.2012, lk 3.

2

---

Euroopa Komisjon

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/10

---

Euro vahetuskurss (1)

21. veebruar 2014

(2014/C 51/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3707 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,50 |
| DKK | Taani kroon | 7,4625 |
| GBP | Inglise nael | 0,82183 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9953 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2195 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3670 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,368 |
| HUF | Ungari forint | 311,89 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1661 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5222 |
| TRY | Türgi liir | 3,0097 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5283 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5304 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6313 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6558 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7376 |
| KRW | Korea vonn | 1 469,53 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,1355 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3495 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6685 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 097,50 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5158 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,092 |
| RUB | Vene rubla | 49,0415 |
| THB | Tai baat | 44,603 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2577 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,2348 |
| INR | India ruupia | 85,1580 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3707

JPY

Jaapani jeen

140,50

DKK

Taani kroon

7,4625

GBP

Inglise nael

0,82183

SEK

Rootsi kroon

8,9953

CHF

Šveitsi frank

1,2195

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3670

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,368

HUF

Ungari forint

311,89

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1661

RON

Rumeenia leu

4,5222

TRY

Türgi liir

3,0097

AUD

Austraalia dollar

1,5283

CAD

Kanada dollar

1,5304

HKD

Hongkongi dollar

10,6313

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6558

SGD

Singapuri dollar

1,7376

KRW

Korea vonn

1 469,53

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,1355

CNY

Hiina jüaan

8,3495

HRK

Horvaatia kuna

7,6685

IDR

Indoneesia ruupia

16 097,50

MYR

Malaisia ringit

4,5158

PHP

Filipiini peeso

61,092

RUB

Vene rubla

49,0415

THB

Tai baat

44,603

BRL

Brasiilia reaal

3,2577

MXN

Mehhiko peeso

18,2348

INR

India ruupia

85,1580

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/11

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2014/C 51/05)

Hispaanias käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Hispaania

Motiiv: UNESCO ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi objektid – Güelli park

Kujunduse kirjeldus: Esiplaanil on kujutatud sisaliku skulptuuri, mis on Güelli pargi sümbol ja mille kujundas arhitekt Antoni Gaudí. Tagaplaanil on kujutatud üht Güelli pargi sissekäigu juures asetsevatest paviljonidest. Ülemises servas on kaarekujuliselt suurtähtedega kirjutatud „ESPAÑA” ja „PARK GÜELL — GAUDÍ”. Vasakul käibele laskmise aasta „2014” ja paremal rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibelelastavate müntide arv: 8 miljonit

Väljaandmise kuupäev: 2014. aasta märts

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/12

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte ettepanekute kohta võtta vastu nõukogu otsused broneeringuinfo edastamist ja töötlemist käsitleva Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu sõlmimise ja allkirjastamise kohta

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel http://www.edps.europa.eu)

(2014/C 51/06)

I.   Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimine

| 1. | 19. juulil 2013 võttis Euroopa Komisjon vastu ettepanekud võtta vastu nõukogu otsused broneeringuinfo edastamist ja töötlemist käsitleva Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu sõlmimise ja allkirjastamise kohta (1) (edaspidi „ettepanekud”), mis sisaldavad Kanada ja Euroopa Liidu vahelise kavandatud lepingu (edaspidi „leping”) teksti. Ettepanekud saadeti Euroopa andmekaitseinspektorile 23. juulil 2013. |
| --- | --- |

1.

19. juulil 2013 võttis Euroopa Komisjon vastu ettepanekud võtta vastu nõukogu otsused broneeringuinfo edastamist ja töötlemist käsitleva Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu sõlmimise ja allkirjastamise kohta (1) (edaspidi „ettepanekud”), mis sisaldavad Kanada ja Euroopa Liidu vahelise kavandatud lepingu (edaspidi „leping”) teksti. Ettepanekud saadeti Euroopa andmekaitseinspektorile 23. juulil 2013.

| 2. | Euroopa andmekaitseinspektoril oli võimalus anda nõu ka enne ettepanekute vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel nimetatud varasema konsulteerimise üle. Kuna see toimus aga pärast läbirääkimiste lõpetamist, ei olnud võimalik Euroopa andmekaitseinspektori panust arvesse võtta. Käesolevas arvamuses tuginetakse sel korral esitatud märkustele. |
| --- | --- |

2.

Euroopa andmekaitseinspektoril oli võimalus anda nõu ka enne ettepanekute vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel nimetatud varasema konsulteerimise üle. Kuna see toimus aga pärast läbirääkimiste lõpetamist, ei olnud võimalik Euroopa andmekaitseinspektori panust arvesse võtta. Käesolevas arvamuses tuginetakse sel korral esitatud märkustele.

II.   Üldised märkused

| 3. | Nagu varem on märgitud, (2) kahtleb Euroopa andmekaitseinspektor broneeringuinfo süsteemide ja broneeringuinfo massilise kolmandatele riikidele edastamise vajalikkuses ja proportsionaalsuses. ELi põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni alusel nõutakse põhiõiguste, sealhulgas eraelu austamise ja isikandmete kaitse õiguse igasuguse piiramise korral mõlema tingimuse täitmist (3). Kohtupraktika kohaselt ei tohiks asjakohaseks ja piisavaks pidada üksnes põhjuseid, mille ametivõimud esitavad selliste piirangute õigustamiseks, (4) vaid samuti tuleb tõendada, et muid vähem sekkuvaid meetodeid ei ole võimalik kasutada (5). Euroopa andmekaitseinspektorile ei ole seni esitatud veenvaid tõendeid kahtlust mitte äratavate reisijate andmete massilise ja tavapärase töötlemise vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta õiguskaitse eesmärkidel. |
| --- | --- |

3.

Nagu varem on märgitud, (2) kahtleb Euroopa andmekaitseinspektor broneeringuinfo süsteemide ja broneeringuinfo massilise kolmandatele riikidele edastamise vajalikkuses ja proportsionaalsuses. ELi põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni alusel nõutakse põhiõiguste, sealhulgas eraelu austamise ja isikandmete kaitse õiguse igasuguse piiramise korral mõlema tingimuse täitmist (3). Kohtupraktika kohaselt ei tohiks asjakohaseks ja piisavaks pidada üksnes põhjuseid, mille ametivõimud esitavad selliste piirangute õigustamiseks, (4) vaid samuti tuleb tõendada, et muid vähem sekkuvaid meetodeid ei ole võimalik kasutada (5). Euroopa andmekaitseinspektorile ei ole seni esitatud veenvaid tõendeid kahtlust mitte äratavate reisijate andmete massilise ja tavapärase töötlemise vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta õiguskaitse eesmärkidel.

| 4. | Sellest hoolimata tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor lepingus sätestatud andmekaitsemeetmeid, kuigi ta tunneb kahetsust asjaolu üle, et võrreldes Kanadaga sõlmitud eelmise broneeringuinfo lepinguga on säilitamisperioodi pikendatud. |
| --- | --- |

4.

Sellest hoolimata tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor lepingus sätestatud andmekaitsemeetmeid, kuigi ta tunneb kahetsust asjaolu üle, et võrreldes Kanadaga sõlmitud eelmise broneeringuinfo lepinguga on säilitamisperioodi pikendatud.

| 5. | Ühtlasi tunneb Euroopa andmekaitseinspektor heameelt komisjoni järelevalve- ja õiguskaitsealaste jõupingutuste üle olukorras, kus lepingu laadiga kaasnevad teatavad piirangud. Euroopa andmekaitseinspektor tunneb aga muret kohtuliku läbivaatamise piiratuse ning asjaolu üle, et mõnel juhul võib halduskaitset pakkuda siseriiklik ametiasutus, kes ei ole sõltumatu. Samuti kahtleb ta rakenduslepingu sobilikkuses andmesubjektidele piisavate ja tõhusate õiguste tagamisel. |
| --- | --- |

5.

Ühtlasi tunneb Euroopa andmekaitseinspektor heameelt komisjoni järelevalve- ja õiguskaitsealaste jõupingutuste üle olukorras, kus lepingu laadiga kaasnevad teatavad piirangud. Euroopa andmekaitseinspektor tunneb aga muret kohtuliku läbivaatamise piiratuse ning asjaolu üle, et mõnel juhul võib halduskaitset pakkuda siseriiklik ametiasutus, kes ei ole sõltumatu. Samuti kahtleb ta rakenduslepingu sobilikkuses andmesubjektidele piisavate ja tõhusate õiguste tagamisel.

| 6. | Lepinguga reguleeritakse ELi lennuettevõtjate ja teiste EList väljuvaid lende korraldavate lennuettevõtjate edastatud broneeringuinfo kasutamine „Kanada pädeva asutuse” poolt (6). Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõuda kinnitust selle kohta, et ükski teine Kanada ametiasutus ei saa otsest juurdepääsu kõnealuste lennuettevõtjate esitatud broneeringuinfole ega võimalust seda taotleda ning hoida seeläbi kõrvale lepingu täitmisest. |
| --- | --- |

6.

Lepinguga reguleeritakse ELi lennuettevõtjate ja teiste EList väljuvaid lende korraldavate lennuettevõtjate edastatud broneeringuinfo kasutamine „Kanada pädeva asutuse” poolt (6). Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõuda kinnitust selle kohta, et ükski teine Kanada ametiasutus ei saa otsest juurdepääsu kõnealuste lennuettevõtjate esitatud broneeringuinfole ega võimalust seda taotleda ning hoida seeläbi kõrvale lepingu täitmisest.

IV.   Järeldused

| 47. | Nagu eelnevalt märgitud, seab Euroopa andmekaitseinspektor kahtluse alla broneeringuinfo süsteemide ja broneeringuinfo massilise kolmandatele riikidele edastamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse. Ühtlasi kahtleb ta õigusliku aluse valikus ning soovitab võtta ettepanekute aluseks ELi toimimise lepingu artikli 16 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ja lõike 6 punktiga a. |
| --- | --- |

47.

Nagu eelnevalt märgitud, seab Euroopa andmekaitseinspektor kahtluse alla broneeringuinfo süsteemide ja broneeringuinfo massilise kolmandatele riikidele edastamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse. Ühtlasi kahtleb ta õigusliku aluse valikus ning soovitab võtta ettepanekute aluseks ELi toimimise lepingu artikli 16 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ja lõike 6 punktiga a.

| 48. | Samuti tunneb Euroopa andmekaitseinspektor muret seoses sõltumatu halduskaitse ja täieliku õiguskaitse piiratud kättesaadavusega ELi kodanikele, kes ei viibi Kanadas, ning kahtleb rakenduslepingu sobilikkuses sellise kaitse saavutamiseks. Ühtlasi soovitab ta nõuda kinnitust selle kohta, et ükski teine Kanada ametiasutus ei saa otsest juurdepääsu lepinguga hõlmatud lennuettevõtjate esitatud broneeringuinfole ega võimalust seda taotleda. |
| --- | --- |

48.

Samuti tunneb Euroopa andmekaitseinspektor muret seoses sõltumatu halduskaitse ja täieliku õiguskaitse piiratud kättesaadavusega ELi kodanikele, kes ei viibi Kanadas, ning kahtleb rakenduslepingu sobilikkuses sellise kaitse saavutamiseks. Ühtlasi soovitab ta nõuda kinnitust selle kohta, et ükski teine Kanada ametiasutus ei saa otsest juurdepääsu lepinguga hõlmatud lennuettevõtjate esitatud broneeringuinfole ega võimalust seda taotleda.

| 49. | Seoses lepingu erisätetega tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor hõlmatud andmekaitsemeetmeid. Lepinguga tuleks aga






  — | täielikult välja jätta tundlike andmete töötlemine; |
| --- | --- | --- |

49.

Seoses lepingu erisätetega tunnustab Euroopa andmekaitseinspektor hõlmatud andmekaitsemeetmeid. Lepinguga tuleks aga

—

täielikult välja jätta tundlike andmete töötlemine;

| — | ette näha andmete kustutamine või anonüümseks muutmine kohe pärast analüüsi ja kõige hiljem 30 päeva pärast nende saamist ning igal juhul lühendada ja põhjendada kavandatud säilitamisperioodi, mida on Kanadaga sõlmitud eelmise broneeringuinfo lepinguga võrreldes pikendatud; |
| --- | --- |

—

ette näha andmete kustutamine või anonüümseks muutmine kohe pärast analüüsi ja kõige hiljem 30 päeva pärast nende saamist ning igal juhul lühendada ja põhjendada kavandatud säilitamisperioodi, mida on Kanadaga sõlmitud eelmise broneeringuinfo lepinguga võrreldes pikendatud;

| — | piirata töödeldava broneeringuinfo kategooriaid; |
| --- | --- |

—

piirata töödeldava broneeringuinfo kategooriaid;

| — | sõnaselgelt märkida, et üldist järelevalvet teostab sõltumatu asutus. |
| --- | --- |

—

sõnaselgelt märkida, et üldist järelevalvet teostab sõltumatu asutus.

| 50. | Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lepingus või sellele lisatud dokumentides






  — | veelgi piirata ja selgitada põhimõtteid, millega on määratletud lepingu eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

50.

Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lepingus või sellele lisatud dokumentides

—

veelgi piirata ja selgitada põhimõtteid, millega on määratletud lepingu eesmärgid;

| — | selgitada, mis liiki nn seaduslik diskrimineerimine võib olla võimalik; |
| --- | --- |

—

selgitada, mis liiki nn seaduslik diskrimineerimine võib olla võimalik;

| — | näha ette kohustus teavitada Euroopa Komisjoni ja andmekaitseasutusi andmetega seotud rikkumistest; |
| --- | --- |

—

näha ette kohustus teavitada Euroopa Komisjoni ja andmekaitseasutusi andmetega seotud rikkumistest;

| — | täiendada läbipaistvust käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

—

täiendada läbipaistvust käsitlevaid sätteid;

| — | laiendada keeldu teha otsuseid üksnes automaatse töötlemise põhjal kõikidele lepingukohastele otsustele, mis reisijaid mõjutavad; |
| --- | --- |

—

laiendada keeldu teha otsuseid üksnes automaatse töötlemise põhjal kõikidele lepingukohastele otsustele, mis reisijaid mõjutavad;

| — | täpsustada, millistele ametiasutustele Kanadas võib broneeringuinfot edasi saata, lisades õigusasutuse eelneva loa või otsese ohu olemasolu nõude, nähes ette kohustuse lisada muude andmeid saavate riikide või ametiasutustega sõlmitavatesse kokkulepetesse või korraldustesse piisavad andmekaitsemeetmed ning teavitada neist Euroopa Komisjoni ja ELi andmekaitseasutusi; |
| --- | --- |

—

täpsustada, millistele ametiasutustele Kanadas võib broneeringuinfot edasi saata, lisades õigusasutuse eelneva loa või otsese ohu olemasolu nõude, nähes ette kohustuse lisada muude andmeid saavate riikide või ametiasutustega sõlmitavatesse kokkulepetesse või korraldustesse piisavad andmekaitsemeetmed ning teavitada neist Euroopa Komisjoni ja ELi andmekaitseasutusi;

| — | nimetada asjakohased ametiasutused ja kehtestada heidutavad karistused lepingu täitmata jätmise eest; |
| --- | --- |

—

nimetada asjakohased ametiasutused ja kehtestada heidutavad karistused lepingu täitmata jätmise eest;

| — | täpsustada, milliseid mehhanisme saavad kasutada isikud, kes ei ela Kanadas, et taotleda kohtulikku läbivaatamist Kanada õiguse alusel; |
| --- | --- |

—

täpsustada, milliseid mehhanisme saavad kasutada isikud, kes ei ela Kanadas, et taotleda kohtulikku läbivaatamist Kanada õiguse alusel;

| — | selgitada, kas õigust kohtulikule läbivaatamisele saab teostada ka juhul, kui asjaomast isikut ei ole vastavast otsusest või meetmest teavitatud, eelkõige kui rikutakse lepingu muid sätteid kui need, mis on seotud juurdepääsu ja parandamise / märkuste lisamisega; |
| --- | --- |

—

selgitada, kas õigust kohtulikule läbivaatamisele saab teostada ka juhul, kui asjaomast isikut ei ole vastavast otsusest või meetmest teavitatud, eelkõige kui rikutakse lepingu muid sätteid kui need, mis on seotud juurdepääsu ja parandamise / märkuste lisamisega;

| — | täpsustada, millisele muule õiguskaitsevahendile, „millega võib kaasneda hüvitise saamine”, on viidatud artikli 14 lõikes 2; |
| --- | --- |

—

täpsustada, millisele muule õiguskaitsevahendile, „millega võib kaasneda hüvitise saamine”, on viidatud artikli 14 lõikes 2;

| — | täpsustada lepingu rakendamise läbivaatamise sagedus ja selle sisu (mis peaks hõlmama lepingu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist) ning sõnaselgelt lisada ELi-poolsete läbivaatamise teostajate hulka ELi andmekaitseasutused. |
| --- | --- |

—

täpsustada lepingu rakendamise läbivaatamise sagedus ja selle sisu (mis peaks hõlmama lepingu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamist) ning sõnaselgelt lisada ELi-poolsete läbivaatamise teostajate hulka ELi andmekaitseasutused.

Brüssel, 30. september 2013

Euroopa Andmekaitseinspektor

Peter HUSTINX

---

(1)  COM(2013) 529 (final).

1

(2)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori 9. detsembri 2011. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise lepingu (milles käsitletakse broneeringuinfo kasutamist ja selle edastamist USA Sisejulgeolekuministeeriumile) sõlmimise kohta, ELT C 35, 9.2.2012, lk 16; 15. juuli 2011. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu (milles käsitletakse lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Austraalia Tolli- ja Piirivalveametile) sõlmimise kohta, ELT C 322, 23.12.2011, lk 1; Euroopa andmekaitseinspektori 25. märtsi 2011. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks; 19. oktoobri 2010. aasta arvamus broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta; 20. detsembri 2007. aasta arvamus, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel, ELT C 110, 1.5.2008, lk 1; 15. juuni 2005. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta seoses andmete töötlemisega, mis käsitlevad eelteavet reisijate kohta (Advance Passenger Information – API) ning lennureisijate registreid (Passenger Name Record – PNR), ELT C 218, 6.9.2005, lk 6 (kõik kättesaadavad aadressil http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/cache/bypass/Consultation/OpinionsC). Vt ka artikli 29 töörühma arvamused broneeringuinfo kohta, mis on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/wpdocs/index_en.htm#data_transfers

2

(3)  Vt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 83, 30.3.2010, lk 389) artiklid 7 ja 8 ning artikli 52 lõige 1 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (ETS nr 5, Euroopa Nõukogu, 4.11.1950) artikkel 8.

3

(4)  Vt Euroopa Inimõiguste Kohtu 4. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas S. ja Marper vs. Ühendkuningriik.

4

vs.

(5)  Vt Euroopa Kohtu 9. novembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-92/09: Volker ja Markus Schecke GbR vs. Land Hessen ja otsus kohtuasjas C-93/09: Eifert vs. Land Hessen ja Bundesansalt für Landwirtschaft und Ernährung.

5

vs.

vs.

(6)  Vt ettepanekute seletuskiri ja lepingu artikli 3 lõige 1.

6

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

Euroopa Komisjon

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/15

---

Tšehhi Vabariigi Keskkonnaministeeriumi teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2014/C 51/07)

Tšehhi Vabariigi Keskkonnaministeerium teatab, et on saanud taotluse süsivesinike geoloogilise luure ja leiukohtade uurimise ala loomiseks Tšehhi Vabariigi kirdeosas (Lhotka u Ostravy), nagu on piiritletud lisas oleval kaardil.

Vastavalt pealkirjas osutatud direktiivile, maavarade kaitset ja kaevandamist käsitleva seaduse nr 44/1988 (kaevandamisseadus, muudetud) artiklile 11 ja Tšehhi Rahvusnõukogu seaduse nr 62/1988 (geoloogiliste tööde kohta, muudetud) artiklile 4d kutsub keskkonnaministeerium üles kaevandamisluba omavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid (hankeüksused) esitama avaldusi võistupakkumisele, et luua Tšehhi Vabariigi kirdeosas (Lhotka u Ostravy) süsivesinike geoloogilise luure ja leiukohtade uurimise ala.

Otsuse tegemise pädev asutus on Tšehhi Vabariigi Keskkonnaministeerium. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on täielikult sätestatud Tšehhi Vabariigi õigusaktides Tšehhi Vabariigi Rahvusnõukogu seadusega nr 62/1988 geoloogiliste tööde kohta (muudetud).

Taotlusi võib esitada 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata keskkonnaministeeriumi aadressil

| RNDr. Martin Holý |
| --- |
| ředitel odboru geologie |
| Ministerstvo životního prostředí |
| Vršovická 65 |
| 100 10 Praha 10 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

RNDr. Martin Holý

ředitel odboru geologie

Ministerstvo životního prostředí

Vršovická 65

100 10 Praha 10

ČESKÁ REPUBLIKA

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse. Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu. Lisateavet annab Tomáš SOBOTA telefonil +420 267122651.

---

LISA

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/17

---

KONKURSIKUTSE – EACEA/10/14

Programm Erasmus+

3. põhimeede: poliitikavaldkonna reformi toetamine – perspektiivsed algatused

Euroopa poliitika eksperimendid hariduse ja koolituse ning noorsoo valdkondades: riikidevaheline koostöö uuenduslike poliitikate rakendamiseks kõrgema tasandi riigiasutuste juhtimisel

(2014/C 51/08)

1.   Kirjeldus, eesmärgid ning prioriteetsed teemavaldkonnad

Konkursikutse üldeesmärk on ärgitada hindama uuenduslike poliitikameetmete süsteemset mõju praktiliste katsete abil, et parandada haridus- ja koolitussüsteemide ning noorsoopoliitika tulemuslikkust ja tõhusust. Käesoleva kutse eesmärk on kaasata asjakohaste tõendusmaterjalide kogumisse ja hindamisse abikõlblike riikide kõrgema tasandi riigiasutused, et toetada ja jälgida poliitilist reformi usaldusväärsete ja laialdaselt tunnustatud hindamismeetodite abil suuremahuliste praktiliste katsete alusel.

Käesoleva kutse erieesmärgid on

| — | edendada riikidevahelist koostööd ning vastastikust õppimist kõrgeima tasandi pädevate asutuste vahel, et katsetada ja parandada poliitika rakendamise süsteeme, struktuure ja protsesse, millel võib olla märkimisväärne mõju; |
| --- | --- |

—

edendada riikidevahelist koostööd ning vastastikust õppimist kõrgeima tasandi pädevate asutuste vahel, et katsetada ja parandada poliitika rakendamise süsteeme, struktuure ja protsesse, millel võib olla märkimisväärne mõju;

| — | hõlbustada sisuliste tõendusmaterjalide kogumist ja analüüsi, mis võimaldaks vastutavatel riigiasutustel hinnata ja jälgida uuenduslike poliitikate rakendamist; |
| --- | --- |

—

hõlbustada sisuliste tõendusmaterjalide kogumist ja analüüsi, mis võimaldaks vastutavatel riigiasutustel hinnata ja jälgida uuenduslike poliitikate rakendamist;

| — | selgitada välja peamised kriteeriumid ja tingimused poliitika tulemuslikuks rakendamiseks ja jälgimiseks; |
| --- | --- |

—

selgitada välja peamised kriteeriumid ja tingimused poliitika tulemuslikuks rakendamiseks ja jälgimiseks;

| — | aidata kaasa ülekantavusele ja laiendamiskõlblikkusele. |
| --- | --- |

—

aidata kaasa ülekantavusele ja laiendamiskõlblikkusele.

Käesoleva kutse prioriteetsed teemavaldkonnad on

| — | valdkonnaüleste oskuste hindamine põhi- ja keskhariduses; |
| --- | --- |

—

valdkonnaüleste oskuste hindamine põhi- ja keskhariduses;

| — | praktiline ettevõtluskogemus koolis; |
| --- | --- |

—

praktiline ettevõtluskogemus koolis;

| — | uuenduslike meetodite alane koostöö kõrghariduses riigipiiride ülese kiire ja sujuva akadeemilise tunnustamise saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

uuenduslike meetodite alane koostöö kõrghariduses riigipiiride ülese kiire ja sujuva akadeemilise tunnustamise saavutamiseks;

| — | madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute arvu vähendamine; |
| --- | --- |

—

madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute arvu vähendamine;

| — | noorte vabatahtliku tegevuse arengu ja rahvusvahelistumise soodustamine. |
| --- | --- |

—

noorte vabatahtliku tegevuse arengu ja rahvusvahelistumise soodustamine.

2.   Abikõlblikud riigid

Abikõlblikud on ettepanekud juriidilistelt isikutelt, mis asuvad ühes järgmistest programmiriikidest:

| — | Euroopa Liidu 28 liikmesriiki; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 28 liikmesriiki;

| — | EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein, Norra (1); |
| --- | --- |

—

EFTA/EMP riigid: Island, Liechtenstein, Norra (1);

| — | ELi kandidaatriigid: Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (2); |
| --- | --- |

—

ELi kandidaatriigid: Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (2);

| — | Šveitsi Konföderatsioon (3). |
| --- | --- |

—

Šveitsi Konföderatsioon (3).

3.   Abikõlblikud taotlejad

Mõiste „taotlejad” viitab kõigile konkursil osalevatele organisatsioonidele ja institutsioonidele olenemata nende rollist projektis.

Käesolevale kutsele vastamiseks abikõlblikena käsitletakse järgmiseid taotlejaid:

| a) | riigiasutused (ministeerium või samaväärne), mis vastutavad hariduse, koolituse või noorsoo eest kõrgeimal asjakohasel riiklikul või piirkondlikul tasandil (viide kõrgeimale tasemele puudutab NUTS koode 1 või 2; riikides, kus NUTS koode 1 või 2 ei ole, palun kohaldada kõrgeimat olemasolevat NUTS koodi (4)). Kõrgeimal tasandil muude sektorite kui hariduse, koolituse ja noorsoo eest vastutavaid riigiasutusi (näiteks tööhõive, rahandus, sotsiaalküsimused, tervishoid jmt) käsitletakse abikõlblikena, kui nad tõendavad, et neil on spetsiifiline pädevus valdkonnas, milles eksperimenti korraldada kavatsetakse. Riigiasutused võivad delegeerida enda esindamise teistele riigi- või eraorganisatsioonidele, samuti seaduslikult asutatud riigiasutuste võrgustikele või ühendustele, kui delegeerimine vormistatakse kirjalikult ja esitatavale ettepanekule viidatakse selles sõnaselgelt; |
| --- | --- |

a)

riigiasutused (ministeerium või samaväärne), mis vastutavad hariduse, koolituse või noorsoo eest kõrgeimal asjakohasel riiklikul või piirkondlikul tasandil (viide kõrgeimale tasemele puudutab NUTS koode 1 või 2; riikides, kus NUTS koode 1 või 2 ei ole, palun kohaldada kõrgeimat olemasolevat NUTS koodi (4)). Kõrgeimal tasandil muude sektorite kui hariduse, koolituse ja noorsoo eest vastutavaid riigiasutusi (näiteks tööhõive, rahandus, sotsiaalküsimused, tervishoid jmt) käsitletakse abikõlblikena, kui nad tõendavad, et neil on spetsiifiline pädevus valdkonnas, milles eksperimenti korraldada kavatsetakse. Riigiasutused võivad delegeerida enda esindamise teistele riigi- või eraorganisatsioonidele, samuti seaduslikult asutatud riigiasutuste võrgustikele või ühendustele, kui delegeerimine vormistatakse kirjalikult ja esitatavale ettepanekule viidatakse selles sõnaselgelt;

| b) | riigi- või eraorganisatsioonid või -institutsioonid, mis tegutsevad hariduse, koolituse või noorsoo valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

riigi- või eraorganisatsioonid või -institutsioonid, mis tegutsevad hariduse, koolituse või noorsoo valdkonnas;

| c) | riigi- või eraorganisatsioonid või -institutsioonid, kes viivad ellu hariduse, koolituse ja/või noorsooga seotud tegevusi muudes sotsiaalmajanduslikes sektorites (nt tunnustamiskeskused, kaubanduskojad, tootmisharude organisatsioonid, kultuuriorganisatsioonid, hindamisasutused, uurimisasutused jmt). |
| --- | --- |

c)

riigi- või eraorganisatsioonid või -institutsioonid, kes viivad ellu hariduse, koolituse ja/või noorsooga seotud tegevusi muudes sotsiaalmajanduslikes sektorites (nt tunnustamiskeskused, kaubanduskojad, tootmisharude organisatsioonid, kultuuriorganisatsioonid, hindamisasutused, uurimisasutused jmt).

4.   Partnerluse minimaalne koosseis

Käesoleva konkursi minimaalne partnerluse koosseis on 4 asutust, mis esindavad 3 abikõlblikku riiki. Täpsemalt:

| a) | vähemalt üks riigiasutus (ministeerium või samaväärne) või delegeeritud asutus (nagu kirjeldatud punktis 3.a) 3 erinevast abikõlblikust riigist või seaduslikult asutatud riigiasutuste võrgustik/ühendus, mis esindab vähemalt kolme erinevat abikõlblikku riiki; võrgustikul või ühendusel peab olema vähemalt 3 asjassepuutuva riigiasutuse (nagu kirjeldatud punktis 3.a) volitus nende nimel konkreetse ettepaneku raames tegutsemiseks.
  Ettepanekud peavad sisaldama vähemalt üht liikmesriigi riigiasutust, millist kirjeldatakse punktis 3 a.
  Konkursil osalevad või esindatud riigiasutused peavad vastutama projekti strateegilise juhtimise ning eksperimentide suunamise eest oma jurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

a)

vähemalt üks riigiasutus (ministeerium või samaväärne) või delegeeritud asutus (nagu kirjeldatud punktis 3.a) 3 erinevast abikõlblikust riigist või seaduslikult asutatud riigiasutuste võrgustik/ühendus, mis esindab vähemalt kolme erinevat abikõlblikku riiki; võrgustikul või ühendusel peab olema vähemalt 3 asjassepuutuva riigiasutuse (nagu kirjeldatud punktis 3.a) volitus nende nimel konkreetse ettepaneku raames tegutsemiseks.

Ettepanekud peavad sisaldama vähemalt üht liikmesriigi riigiasutust, millist kirjeldatakse punktis 3 a.

Konkursil osalevad või esindatud riigiasutused peavad vastutama projekti strateegilise juhtimise ning eksperimentide suunamise eest oma jurisdiktsioonis;

| b) | vähemalt üks riigi- või eraasutus, millel on poliitika mõju hindamise asjatundlikkus; selline asutus vastutab hindamisprotokollide metodoloogiliste aspektide eest; ettepanek võib hõlmata rohkem kui üht hindamisasutust, kui nende töö on koordineeritud ja järjepidev. |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks riigi- või eraasutus, millel on poliitika mõju hindamise asjatundlikkus; selline asutus vastutab hindamisprotokollide metodoloogiliste aspektide eest; ettepanek võib hõlmata rohkem kui üht hindamisasutust, kui nende töö on koordineeritud ja järjepidev.

5.   Koordineerimine

Ettepanekut võib kõigi taotlejate nimel koordineerida ja esitada üks järgmistest:

| a) | punktis 3.a kirjeldatud riigiasutus; |
| --- | --- |

a)

punktis 3.a kirjeldatud riigiasutus;

| b) | punktis 3.a viidatud seaduslikult asutatud riigiasutuste võrgustik või ühendus; |
| --- | --- |

b)

punktis 3.a viidatud seaduslikult asutatud riigiasutuste võrgustik või ühendus;

| c) | punktis 3.a viidatud riigiasutuste poolt kutsele vastamiseks delegeeritud riigi- või eraasutus. Delegeeritud asutustel peab olema punktis 3.a kirjeldatud riigiasutuse sõnaselge kirjalik heakskiit enda nimel ettepaneku esitamiseks ja koordineerimiseks. |
| --- | --- |

c)

punktis 3.a viidatud riigiasutuste poolt kutsele vastamiseks delegeeritud riigi- või eraasutus. Delegeeritud asutustel peab olema punktis 3.a kirjeldatud riigiasutuse sõnaselge kirjalik heakskiit enda nimel ettepaneku esitamiseks ja koordineerimiseks.

Ettepaneku peab kõigi taotlejate nimel esitama koordineeriva asutuse seaduslik esindaja. Füüsilised isikud ei saa toetust taotleda.

6.   Abikõlblikud tegevused

Tegevused peavad algama vahemikus 1. detsember 2014 kuni 1. märts 2015.

Projekti kestus peab olema 24 kuni 36 kuud.

Käesoleva kutse raames rahastatavad tegevused peavad hõlmama vähemalt järgmist:

| — | uuenduslike meetmete rakendamise praktiliste katsete väljatöötamine. Tuleb pöörata piisavalt tähelepanu usaldusväärsete tõendusmaterjalide baasi väljatöötamisele ning töökindlate seire-, hindamis- ja aruandlusmenetluste kasutuselevõtule lähtuvalt tunnustatud metoodikatest, mille on välja töötanud pädev ja kogenud poliitika mõjuhindaja, konsulteerides asjaomaste projektipartneritega.
  See peaks hõlmama järgmist (loend ei ole ammendav): katsetatava(te) meetme(te), valimi ja kavandatavate toimingute väljaselgitamine ja valik; meetme eeldatava mõju määratlemine mõõdetavates näitajates ning selle asjakohasuse hindamine eeldatavate tulemuste seisukohast, otsides muu hulgas põhjalikult näiteid samalaadsetest poliitilisest sekkumisest, mida on oma riigis või välismaal ellu viidud; töökindlate meetodite ja näitajate määratlemine katsetatava meetme mõju mõõtmiseks riigi ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

uuenduslike meetmete rakendamise praktiliste katsete väljatöötamine. Tuleb pöörata piisavalt tähelepanu usaldusväärsete tõendusmaterjalide baasi väljatöötamisele ning töökindlate seire-, hindamis- ja aruandlusmenetluste kasutuselevõtule lähtuvalt tunnustatud metoodikatest, mille on välja töötanud pädev ja kogenud poliitika mõjuhindaja, konsulteerides asjaomaste projektipartneritega.

See peaks hõlmama järgmist (loend ei ole ammendav): katsetatava(te) meetme(te), valimi ja kavandatavate toimingute väljaselgitamine ja valik; meetme eeldatava mõju määratlemine mõõdetavates näitajates ning selle asjakohasuse hindamine eeldatavate tulemuste seisukohast, otsides muu hulgas põhjalikult näiteid samalaadsetest poliitilisest sekkumisest, mida on oma riigis või välismaal ellu viidud; töökindlate meetodite ja näitajate määratlemine katsetatava meetme mõju mõõtmiseks riigi ja Euroopa tasandil;

| — | praktiliste katsete paralleelne rakendamine erinevates projektis osalevates riikides asjaomaste asutuste (ministeerium või samaväärne) juhtimisel. Põhjendatud ja esindusliku kriitilise massini ulatumiseks ning märkimisväärse tõendusmaterjalide baasi loomiseks tuleks kaasata piisavalt esinduslik arv osalevaid üksuseid/asutusi; |
| --- | --- |

—

praktiliste katsete paralleelne rakendamine erinevates projektis osalevates riikides asjaomaste asutuste (ministeerium või samaväärne) juhtimisel. Põhjendatud ja esindusliku kriitilise massini ulatumiseks ning märkimisväärse tõendusmaterjalide baasi loomiseks tuleks kaasata piisavalt esinduslik arv osalevaid üksuseid/asutusi;

| — | analüüs ja hindamine: katsetatava meetme, aga ka katsemetoodika, saadud õppetundide ja heade tavade (kolleegidelt õppimise) laiendamiskõlblikkuse ja riikidevahelise ülekandmise tulemuslikkus, tõhusus ja mõju; |
| --- | --- |

—

analüüs ja hindamine: katsetatava meetme, aga ka katsemetoodika, saadud õppetundide ja heade tavade (kolleegidelt õppimise) laiendamiskõlblikkuse ja riikidevahelise ülekandmise tulemuslikkus, tõhusus ja mõju;

| — | projekti kontseptsiooni ja selle tulemuste tutvustamine, levitamine ja ellurakendamine piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil projekti kestuse ajal ja pikemas perspektiivis, samuti ülekantavuse toetamine erinevate sektorite, süsteemide ja poliitikate vahel. |
| --- | --- |

—

projekti kontseptsiooni ja selle tulemuste tutvustamine, levitamine ja ellurakendamine piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil projekti kestuse ajal ja pikemas perspektiivis, samuti ülekantavuse toetamine erinevate sektorite, süsteemide ja poliitikate vahel.

Soovitatav on koostada eksperimendi tulemuste kasutamise kava, rakendades hariduse, koolituse ja noorsoo valdkonna avatud koordineerimise meetodeid ja arvestades Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke.

7.   Toetuse andmise kriteeriumid

Ettepaneku rahastamiseks toetuse andmise kriteeriumid (vt taotlejate juhendi punkti 8) on järgmised:

| 1) | asjakohasus (20 %); |
| --- | --- |

1)

asjakohasus (20 %);

| 2) | projekti kavandamise ja rakendamise kvaliteet (30 %); |
| --- | --- |

2)

projekti kavandamise ja rakendamise kvaliteet (30 %);

| 3) | partnerluse kvaliteet (20 %); |
| --- | --- |

3)

partnerluse kvaliteet (20 %);

| 4) | mõju, levitamine, ellurakendamine (30 %). |
| --- | --- |

4)

mõju, levitamine, ellurakendamine (30 %).

Käesolev konkursikutse on jagatud kahte esitamise/hindamise etappi: 1) eelettepaneku etapp ja 2) täieliku ettepaneku etapp. Sellise jaotuse mõte on lihtsustada protsessi, taotledes esimeses etapis ettepaneku kohta ainult algteavet. Ainult abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavad ning rahastamiskriteeriumi „asjakohasus” punktide all 60 % künniseni ulatuvad eelettepanekud pääsevad teise etappi, kus nõutakse taotlejatelt täielike taotlusdokumentide esitamist.

Abikõlblikke eelettepanekuid hinnatakse kriteeriumi „asjakohasus” alusel. Täielikke ettepanekuid hinnatakse väljajätmise, valiku ning kolme ülejäänud toetuse andmise kriteeriumi alusel: projekti kavandamise ja rakendamise kvaliteet; partnerluse kvaliteet; mõju, levitamine, jätkusuutlikkus.

Ettepaneku lõplik punktisumma on eelettepaneku etapis ja täieliku ettepaneku etapis saadud punktide kogusumma (kohaldatakse viidatud osakaalusid).

8.   Eelarve

Projektide kaasrahastamiseks käesoleva konkursikutse raames kasutatav kogueelarve on 10 000 000 eurot ning see jaguneb kahe tegevusvaldkonna vahel järgmiselt:

| — | haridus ja koolitus: 8 000 000 eurot; |
| --- | --- |

—

haridus ja koolitus: 8 000 000 eurot;

| — | noorsugu: 2 000 000 eurot. |
| --- | --- |

—

noorsugu: 2 000 000 eurot.

ELi rahaline toetus ei tohi ületada 75 % kogu abikõlblikest kuludest.

Maksimaalne toetus projekti kohta on 2 000 000 eurot.

Amet jätab endale õiguse mitte jagada kõiki kasutatavaid vahendeid välja.

9.   Esitamise menetlus ja tähtajad

Enne taotluse esitamist peavad kõik taotlejad registreerima oma organisatsiooni kordumatu registreerimise vahendis (Unique Registration Facility – URF) ning saama osaleja tunnuskoodi (Participant Identification Code – PIC). Kõnealust PICi nõutakse taotlusvormis.

Kordumatu registreerimise vahendi kaudu hallatakse kogu organisatsioonidega seotud juriidilist ja rahalist teavet. Sellele pääseb ligi hariduse, audiovisuaalvaldkonna, kultuuri, kodanike ja vabatahtliku tegevuse osalejaportaali kaudu. Teavet registreerimise kohta leiab portaalis järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/education/participants/portal

Toetuse taotlused tuleb koostada ühes ELi ametlikus keeles ning ametlike taotlusdokumente kasutades. Palun veenduge, et kasutate eelettepaneku ja täieliku ettepaneku etapi jaoks vastavat õiget taotlusvormi.

Taotlusdokumendid on kättesaadavad internetis järgmisel aadressil:

https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/prospective-initiatives-eacea-102014_en

Vastu võetakse üksnes nõuetekohases vormis, nõuetekohaselt täidetud, kuupäevaga ja koordinaatori nimel juriidiliselt siduvaid kohustusi võtma volitatud isiku poolt allkirjastatud taotlusi.

Tähtpäevad:

| — | eelettepanekud: 20. mai 2014 – postmargi järgi; |
| --- | --- |

—

eelettepanekud: 20. mai 2014 – postmargi järgi;

| — | täielikud ettepanekud: 2. oktoober 2014 – postmargi järgi. |
| --- | --- |

—

täielikud ettepanekud: 2. oktoober 2014 – postmargi järgi.

Taotlusvormid tuleb esitada postisaadetisena. Iga pakk peab sisaldama ainult üht täielikku paberversiooni, mille on allkirjastatud koordineeriva organisatsiooni juriidiline esindaja. Lisaks saadetakse e-posti teel allpool nimetatud aadressil vahetult pärast paberversiooni postitamist täielik allkirjastatud taotluse skaneeritud versioon. Mõlemad versioonid peavad sisaldama kõiki asjakohaseid lisasid ja tõendavaid dokumente.

Pakk saadetakse kiirkulleri teenusega (tõendiks on postiteenuse väljastatud üleandmise tõend) järgmisele aadressile:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Unit A.1 — Erasmus+: Schools, Prospective initiatives, Programme coordination |
| Call for Proposals EACEA/10/14 |
| BOU2 02/109 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Unit A.1 — Erasmus+: Schools, Prospective initiatives, Programme coordination

Call for Proposals EACEA/10/14

BOU2 02/109

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

ning e-postiga aadressil: EACEA-Policy-Support@ec.europa.eu

Taotluseid, mis ei sisalda kõiki sätestatud dokumente või mida ei esitata enne tähtaja lõppu, ei võeta arvesse.

Üksikasjalikuma teabe saamiseks tutvuge taotlejate juhendiga.

10.   Lisateave

Üksikasjalik taotlejate juhend ning täielikus taotlusdokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/prospective-initiatives-eacea-102014_en

---

(1)  Islandi, Liechtensteini ja Norra osalemine oleneb EMP ühiskomitee otsusest. Kui programmi „Erasmus+” käsitlev määrus ei ole Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse inkorporeeritud ajaks, mil tehakse otsus toetuse andmise kohta, siis neist riikidest pärit osalejaid ei rahastata ega võeta arvesse konsortsiumide/partnerluste minimaalse suuruse puhul.

(2)  Türgi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi käesolevas konkursikutses osalemise eeldus on komisjoni ja iga vastava riigi pädeva asutuse vahel allkirjastatav vastastikuse mõistmise memorandum. Kui vastastikuse mõistmise memorandumit ei ole allkirjastatud ajaks, mil tehakse otsus toetuse andmise kohta, siis neist riikidest pärit osalejaid ei rahastata ega võeta arvesse konsortsiumide/partnerluste minimaalse suuruse puhul.

(3)  Šveitsi Konföderatsiooni osalemise eeldus on selle riigiga sõlmitud kahepoolne leping. Kui kahepoolset lepingut ei ole allkirjastatud ajaks, mil tehakse otsus toetuse andmise kohta, siis Šveitsi Konföderatsioonist pärit osalejaid ei rahastata ega võeta arvesse konsortsiumide/partnerluste minimaalse suuruse puhul.

(4)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/nuts_nomenclature/correspondence_tables/national_structures_eu

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 22.2.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 51/22

---

TEADAANNE – AVALIK KONSULTATSIOON

Lõuna-Aafrika Vabariigi päritolu geograafilised tähised

(2014/C 51/09)

Lõuna-Aafrika Vabariigiga peetavate läbirääkimiste raames põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva protokolli vormis lepingu (edaspidi „protokoll”) sõlmimiseks on Lõuna-Aafrika Vabariigi ametiasutused lepingu kohase kaitse saamiseks esitanud lisatud loetelud põllumajandustoodete ja veinide geograafiliste tähiste kohta. Euroopa Komisjon kaalub praegu, kas kõnealused geograafilised tähised peavad vastavalt nimetatud protokollile olema kaitstud geograafiliste tähistena intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) artikli 22 lõike 1 tähenduses.

Komisjon kutsub liikmesriike ja kolmandaid riike ning liikmesriikides või kolmandates riikides asuvaid või seal tegutsevaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kellel on õigustatud huvi, esitama sellise kaitse suhtes nõuetekohaselt põhjendatud vastuväiteid.

Komisjon peab vastuväited kätte saama kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast. Vastuväited tuleb saata järgmisel e-posti aadressil:

AGRI-A3-GI@ec.europa.eu

Läbi vaadatakse üksnes need vastuväited, mis saadakse eespool sätestatud tähtaja jooksul ning millest nähtub, et

| a) | asjaomase nimetuse kaitse oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas; |
| --- | --- |

a)

asjaomase nimetuse kaitse oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas;

| b) | asjaomase nimetuse kaitse oleks täielikult või osaliselt homonüümne nimetusega, mis on liidus kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) (1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (3) või nimetusega, mis sisaldub lepingutes, mille Euroopa Liit on sõlminud järgmiste riikidega:






  — | Austraalia (4) |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomase nimetuse kaitse oleks täielikult või osaliselt homonüümne nimetusega, mis on liidus kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) (1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (3) või nimetusega, mis sisaldub lepingutes, mille Euroopa Liit on sõlminud järgmiste riikidega:

—

Austraalia (4)

| — | Tšiili (5) |
| --- | --- |

—

Tšiili (5)

| — | Šveits (6) |
| --- | --- |

—

Šveits (6)

| — | Mehhiko (7) |
| --- | --- |

—

Mehhiko (7)

| — | Lõuna-Korea (8) |
| --- | --- |

—

Lõuna-Korea (8)

| — | Kesk-Ameerika (9) |
| --- | --- |

—

Kesk-Ameerika (9)

| — | Colombia ja Peruu (10) |
| --- | --- |

—

Colombia ja Peruu (10)

| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (11) |
| --- | --- |

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (11)

| — | Horvaatia (12) |
| --- | --- |

—

Horvaatia (12)

| — | Kanada (13) |
| --- | --- |

—

Kanada (13)

| — | Ameerika Ühendriigid (14) |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid (14)

| — | Albaania (15) |
| --- | --- |

—

Albaania (15)

| — | Montenegro (16) |
| --- | --- |

—

Montenegro (16)

| — | Bosnia ja Hertsegoviina (17) |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina (17)

| — | Serbia (18) |
| --- | --- |

—

Serbia (18)

| — | Moldova (19) |
| --- | --- |

—

Moldova (19)

| — | Gruusia (20) |
| --- | --- |

—

Gruusia (20)

| c) | asjaomase nimetuse kaitse võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat toote tegeliku olemuse osas eksitada; |
| --- | --- |

c)

asjaomase nimetuse kaitse võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat toote tegeliku olemuse osas eksitada;

| d) | asjaomase nimetuse kaitse ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamist |
| --- | --- |

d)

asjaomase nimetuse kaitse ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamist

| e) | või kui vastuväidetes esitatakse üksikasju, millest võib järeldada, et nimetus, mille kaitset taotletakse, on üldnimetus. |
| --- | --- |

e)

või kui vastuväidetes esitatakse üksikasju, millest võib järeldada, et nimetus, mille kaitset taotletakse, on üldnimetus.

Eespool osutatud kriteeriume hinnatakse liidu territooriumist lähtuvalt; intellektuaalomandi õiguste korral hinnatakse neid vaid territooriumil või territooriumidel, kus nimetatud õigused on kaitstud. Asjaomaste nimetuste võimalik kaitse Euroopa Liidus sõltub kõnealuste läbirääkimiste edukast lõpetamisest ning seejärel vastuvõetavast õigusaktist.

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste loetelu
   (21)

| Toote liik | Lõuna-Aafrika Vabariigis kaitstud nimetus |
| --- | --- |
| tõmmis | Honeybush/heunningbos/tee/honeybush heuningbos tee |
| tõmmis | Rooibos/rooibos/tee/rooibos rooitee/rooibosch |
| veinid | Banghoek |
| veinid | Bot River |
| veinid | Breedekloof |
| veinid | Cape Agulhas |
| veinid | Cabo South Coast |
| veinid | Central Orange River |
| veinid | Ceres Plateau |
| veinid | Citrusdal Mountain |
| veinid | Citrusdal Valley |
| veinid | Eastern Cape |
| veinid | Elandskloof |
| veinid | Franschhoek Valley |
| veinid | Greyton |
| veinid | Hemel-en-aarde Ridge |
| veinid | Hemel-en-aarde Valley |
| veinid | Hex River Valley |
| veinid | Hout Bay |
| veinid | Klein River |
| veinid | Kwazulu-Natal |
| veinid | Lamberts Bay |
| veinid | Langeberg-Garcia |
| veinid | Limpopo |
| veinid | Malgas |
| veinid | Napier |
| veinid | Northern Cape |
| veinid | Outeniqua |
| veinid | Philadelphia |
| veinid | Plettenberg Bay |
| veinid | Polkadraai Hills |
| veinid | St Francis Bay |
| veinid | Stanford Foothills |
| veinid | Stilbaai East |
| veinid | Sunday's Glen |
| veinid | Sutherland-Karoo |
| veinid | Theewater |
| veinid | Tradouw Highlands |
| veinid | Upper Hemel-en-Aarde Valley |
| veinid | Upper Langkloof |
| veinid | Voor Paardeberg |
| veinid | Western Cape |

Toote liik

Lõuna-Aafrika Vabariigis kaitstud nimetus

tõmmis

Honeybush/heunningbos/tee/honeybush heuningbos tee

tõmmis

Rooibos/rooibos/tee/rooibos rooitee/rooibosch

veinid

Banghoek

veinid

Bot River

veinid

Breedekloof

veinid

Cape Agulhas

veinid

Cabo South Coast

veinid

Central Orange River

veinid

Ceres Plateau

veinid

Citrusdal Mountain

veinid

Citrusdal Valley

veinid

Eastern Cape

veinid

Elandskloof

veinid

Franschhoek Valley

veinid

Greyton

veinid

Hemel-en-aarde Ridge

veinid

Hemel-en-aarde Valley

veinid

Hex River Valley

veinid

Hout Bay

veinid

Klein River

veinid

Kwazulu-Natal

veinid

Lamberts Bay

veinid

Langeberg-Garcia

veinid

Limpopo

veinid

Malgas

veinid

Napier

veinid

Northern Cape

veinid

Outeniqua

veinid

Philadelphia

veinid

Plettenberg Bay

veinid

Polkadraai Hills

veinid

St Francis Bay

veinid

Stanford Foothills

veinid

Stilbaai East

veinid

Sunday's Glen

veinid

Sutherland-Karoo

veinid

Theewater

veinid

Tradouw Highlands

veinid

Upper Hemel-en-Aarde Valley

veinid

Upper Langkloof

veinid

Voor Paardeberg

veinid

Western Cape

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

(3)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

(4)  Nõukogu otsus 2009/49/EÜ, 28. november 2008, Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 28, 30.1.2009, lk 1).

(5)  Nõukogu otsus 2002/979/EÜ, 18. november 2002, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu allkirjastamise ja teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta (EÜT L 352, 30.12.2002, lk 1).

(6)  Nõukogu ja komisjoni otsus 2002/309/EÜ, Euratom, 4. aprill 2002, teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1) ja eriti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe – 7. lisa.

(7)  Nõukogu otsus 97/361/EÜ, 27. mai 1997, mis käsitleb piiritusjookide nimetuste vastastikuse tunnustamise ja kaitse kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel (EÜT L 152, 11.6.1997, lk 15).

(8)  Nõukogu otsus 2011/265/EL, 16. september 2010, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 127, 14.5.2011, lk 1).

(9)  Leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (ELT L 346, 15.12.2012, lk 3).

(10)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (ELT L 354, 21.12.2012, lk 3).

(11)  Nõukogu otsus 2001/916/EÜ, 3. detsember 2001, Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate läbirääkimiste tulemusi (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 6).

(12)  Nõukogu otsus 2001/918/EÜ, 3. detsember 2001, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate lepinguosaliste vaheliste läbirääkimiste tulemusi (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 42).

(13)  Nõukogu otsus 2004/91/EÜ, 30. juuli 2003, Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise veini ja piiritusjookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (ELT L 35, 6.2.2004, lk 1).

(14)  Nõukogu otsus 2006/232/EÜ, 20. detsember 2005, Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 87, 24.3.2006, lk 1).

(15)  Nõukogu otsus 2006/580/EÜ, 12. juuni 2006, kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel – protokoll nr 3 teatavate veinidega kauplemisel kohaldatavate vastastikuste soodustuste, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veini nimetuste vastastikuse tunnustamise, kaitse ja kontrolli kohta (ELT L 239, 1.9.2006, lk 1).

(16)  Nõukogu otsus 2007/855/EÜ, 15. oktoober 2007, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (ELT L 345, 28.12.2007, lk 1).

(17)  Nõukogu otsus 2008/474/EÜ, 16. juuni 2008, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 169, 30.6.2008, lk 10). – protokoll nr 6.

(18)  Nõukogu otsus 2010/36/EÜ, 29. aprilli 2008, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (ELT L 28, 30.1.2010, lk 1).

(19)  Nõukogu otsus 2013/7/EL, 3. detsember 2012, Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 10, 15.1.2013, lk 3).

(20)  Nõukogu otsus 2012/164/EL, 14. veebruar 2012, Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 93, 30.3.2012, lk 1).

(21)  Käimasolevate läbirääkimiste raames Lõuna-Aafrika Vabariigi ametiasutuste esitatud loetelu, mis on kaitstud Lõuna-Aafrika Vabariigis.

---