# Az Európai Unió C 48/2014

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2014.048.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 48 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. február 20. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2014.048.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 48

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. február 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 048/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.7114 – JLL/DSM/JV) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2014/C 048/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.7114 – JLL/DSM/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2014/C 048/02 | Értesítés a 2014/98/KKBP tanácsi határozattal módosított, a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP tanácsi határozatban és a 153/2014/EU tanácsi rendelettel módosított, egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 314/2004/EU tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek részére | 2 |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 048/03 | Euroátváltási árfolyamok | 3 |
| 2014/C 048/04 | A Bizottság közleménye az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbi államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodás 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban | 4 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2014/C 048/05 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerint kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról | 6 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2014/C 048/02

Értesítés a 2014/98/KKBP tanácsi határozattal módosított, a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP tanácsi határozatban és a 153/2014/EU tanácsi rendelettel módosított, egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 314/2004/EU tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek részére

2

Európai Bizottság

2014/C 048/03

Euroátváltási árfolyamok

3

2014/C 048/04

A Bizottság közleménye az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbi államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodás 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban

4

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2014/C 048/05

Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerint kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról

6

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 048/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 14 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2014/C 048/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 20.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.7114 – JLL/DSM/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 48/01)

2014. február 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32014M7114 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32014M7114 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 20.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/2

---

Értesítés a 2014/98/KKBP tanácsi határozattal módosított, a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP tanácsi határozatban és a 153/2014/EU tanácsi rendelettel módosított, egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 314/2004/EU tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek részére

(2014/C 48/02)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon személyek, szervezetek és szervek tudomására, akik vagy amelyek a 2014/98/KKBP (1) tanácsi határozattal módosított, a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP tanácsi határozat I. mellékletében, valamint a 153/2014/EU tanácsi rendelettel (2) módosított, az egyes, Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 314/2004/EU tanácsi rendelet III. mellékletében szerepelnek:

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyeknek, szervezeteknek és szerveknek továbbra is szerepelniük kell a 2011/101/KKBP határozatban és a 314/2004/EK rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervezetek és szervek jegyzékében.

Felhívjuk az érintett személyek, szervezetek és szervek figyelmét arra a lehetőségre, amely szerint kérvényezhetik az érintett tagállam(ok)nak a 314/2004/EK rendelet II. mellékletében feltüntetett illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatát (vö. a rendelet 7. cikkével).

Az érintett személyek, szervezetek és szervek – a szükséges dokumentumokkal alátámasztva – kérvényezhetik a Tanácsnál, hogy az bírálja felül a jegyzékbe való felvételükről szóló döntést. Valamennyi kérelmet az alábbi címre kell elküldeni:

| Az Európai Unió Tanácsa |
| --- |
| Főtitkárság |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Az Európai Unió Tanácsa

Főtitkárság

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Felhívjuk továbbá az érintett személyek, szervezetek és szervek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 50., 2014.2.20., 20. o.

(2)  HL L 50., 2014.2.20., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 20.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/3

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. február 19.

(2014/C 48/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3745 |
| JPY | Japán yen | 140,08 |
| DKK | Dán korona | 7,4622 |
| GBP | Angol font | 0,82510 |
| SEK | Svéd korona | 8,9382 |
| CHF | Svájci frank | 1,2214 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,3185 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,430 |
| HUF | Magyar forint | 313,26 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1734 |
| RON | Román lej | 4,5008 |
| TRY | Török líra | 3,0102 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5217 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5051 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,6595 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6515 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7335 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 467,01 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,0484 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,3517 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6678 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 153,51 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5290 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,318 |
| RUB | Orosz rubel | 49,1420 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,739 |
| BRL | Brazil real | 3,3069 |
| MXN | Mexikói peso | 18,2472 |
| INR | Indiai rúpia | 85,5300 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3745

JPY

Japán yen

140,08

DKK

Dán korona

7,4622

GBP

Angol font

0,82510

SEK

Svéd korona

8,9382

CHF

Svájci frank

1,2214

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,3185

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,430

HUF

Magyar forint

313,26

LTL

Litván litász/lita

3,4528

PLN

Lengyel zloty

4,1734

RON

Román lej

4,5008

TRY

Török líra

3,0102

AUD

Ausztrál dollár

1,5217

CAD

Kanadai dollár

1,5051

HKD

Hongkongi dollár

10,6595

NZD

Új-zélandi dollár

1,6515

SGD

Szingapúri dollár

1,7335

KRW

Dél-Koreai won

1 467,01

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,0484

CNY

Kínai renminbi

8,3517

HRK

Horvát kuna

7,6678

IDR

Indonéz rúpia

16 153,51

MYR

Maláj ringgit

4,5290

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,318

RUB

Orosz rubel

49,1420

THB

Thaiföldi baht

44,739

BRL

Brazil real

3,3069

MXN

Mexikói peso

18,2472

INR

Indiai rúpia

85,5300

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 20.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/4

---

A Bizottság közleménye az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbi államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodás 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban

(2014/C 48/04)

Az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbi államoknak az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok munkájában való részvételéről szóló megállapodás (1) 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a megállapodás mellékletében szereplő bizottságok jegyzéke az alábbiak szerint frissül:

Jegyzék az Európai Bizottságot a schengeni vívmányok végrehajtását, alkalmazását és fejlesztését érintő végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságokról:

| — | a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló, 1995. május 29-i 1683/95/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott bizottság, |
| --- | --- |

—

a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló, 1995. május 29-i 1683/95/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott bizottság,

| — | a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozattal (4) létrehozott bizottság, e bizottság segíti továbbá az Európai Bizottságot a következő jogszabályok alkalmazásában is:






  — | az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (5), |
| --- | --- | --- |

—

a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozattal (4) létrehozott bizottság, e bizottság segíti továbbá az Európai Bizottságot a következő jogszabályok alkalmazásában is:

—

az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (5),

| — | a Tanács 1104/2008/EK rendelete (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról (6), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1104/2008/EK rendelete (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról (6),

| — | a Tanács 2008/839/IB határozata (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról (7), |
| --- | --- |

—

a Tanács 2008/839/IB határozata (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról (7),

| — | a Sirene Kézikönyv módosítási eljárásáról szóló, 2004. február 19-i 2004/201/IB tanácsi határozattal (8) és a Sirene Kézikönyv módosítási eljárásáról szóló, 2004. február 19-i 378/2004/EK tanácsi rendelettel (9) létrehozott, az Európai Bizottságot a Sirene Kézikönyv módosításában segítő bizottság, |
| --- | --- |

—

a Sirene Kézikönyv módosítási eljárásáról szóló, 2004. február 19-i 2004/201/IB tanácsi határozattal (8) és a Sirene Kézikönyv módosítási eljárásáról szóló, 2004. február 19-i 378/2004/EK tanácsi rendelettel (9) létrehozott, az Európai Bizottságot a Sirene Kézikönyv módosításában segítő bizottság,

| — | a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére egy biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózat létrehozásáról szóló, 2005. március 16-i 2005/267/EK tanácsi határozattal (10) létrehozott bizottság, |
| --- | --- |

—

a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére egy biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózat létrehozásáról szóló, 2005. március 16-i 2005/267/EK tanácsi határozattal (10) létrehozott bizottság,

| — | a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott, az Európai Bizottságot a külső határok tekintetében segítő bizottság, |
| --- | --- |

—

a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott, az Európai Bizottságot a külső határok tekintetében segítő bizottság,

| — | a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” bizottság, |
| --- | --- |

—

a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” bizottság,

| — | a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott bizottság – a vízumbizottság. |
| --- | --- |

—

a Közösségi Vízumkódex (vízumkódex) létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) létrehozott bizottság – a vízumbizottság.

| — | A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 7-i 1053/2013/EU tanácsi rendelettel létrehozott bizottság (13). |
| --- | --- |

—

A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 7-i 1053/2013/EU tanácsi rendelettel létrehozott bizottság (13).

---

(1)  HL L 103., 2012.4.13., 4. o.

(2)  HL L 164., 1995.7.14., 1. o.

(3)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

(4)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.

(5)  HL L 218., 2008.8.13., 60. o.

(6)  HL L 299., 2008.11.8., 1. o.

(7)  HL L 299., 2008.11.8., 43. o.

(8)  HL L 64., 2004.3.2., 45. o.

(9)  HL L 64., 2004.3.2., 5. o.

(10)  HL L 83., 2005.4.1., 48. o.

(11)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

(12)  HL L 243., 2009.9.15., 23. o.

(13)  HL L 295., 2013.11.6., 27. o.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 20.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/6

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerint kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról

(2014/C 48/05)

| A. | E közleményt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás) szabályai szerint teszik közzé. |
| --- | --- |

A.

E közleményt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás) szabályai szerint teszik közzé.

| B. | Az Európai Bizottság emellett „A Bizottság közleménye az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. és 23. cikke szerint a kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról” címmel közleményt adott ki (1). A nem kötelező erejű jogi aktus megállapítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének a kartellügyekre történő alkalmazása céljából indított eljárások lefolytatása során való együttműködés jutalmazásának keretét (2). |
| --- | --- |

B.

Az Európai Bizottság emellett „A Bizottság közleménye az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. és 23. cikke szerint a kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról” címmel közleményt adott ki (1). A nem kötelező erejű jogi aktus megállapítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének a kartellügyekre történő alkalmazása céljából indított eljárások lefolytatása során való együttműködés jutalmazásának keretét (2).

| C. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) úgy véli, hogy a fent említett aktus EGT-vonatkozású. Az azonos versenyfeltételek fenntartása, valamint az EGT versenyszabályainak az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén megvalósuló egységes alkalmazása érdekében az EFTA Felügyeleti Hatóság a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 25. cikke (1) bekezdése által ráruházott hatáskörnél fogva elfogadja ezt a közleményt. |
| --- | --- |

C.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) úgy véli, hogy a fent említett aktus EGT-vonatkozású. Az azonos versenyfeltételek fenntartása, valamint az EGT versenyszabályainak az Európai Gazdasági Térség (EGT) területén megvalósuló egységes alkalmazása érdekében az EFTA Felügyeleti Hatóság a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 25. cikke (1) bekezdése által ráruházott hatáskörnél fogva elfogadja ezt a közleményt.

1.   Bevezetés

| (1) | E közlemény az EGT-megállapodás 53. cikkének a kartellügyekre történő alkalmazása céljából indított eljárások lefolytatása során való együttműködés jutalmazásának keretét állapítja meg (3). A vitarendezési eljárás lehetővé teheti a Hatóság számára, hogy ugyanazon források felhasználásával több esettel is foglalkozzon, amely erősíti a hatékony és idejében történő hatósági büntetés alkalmazásához fűződő közérdeket, s egyúttal fokozza az intézkedések általános elrettentő hatását. A közleményben tárgyalt együttműködés nem azonos a hatósági vizsgálat megindítását vagy előmozdítását célzó önkéntes bizonyítékszolgáltatással, amelyet a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló hatósági közlemény (a továbbiakban: engedékenységi közlemény) (4) szabályoz. Amennyiben a vállalkozások által felajánlott együttműködés mindkét hatósági közleménynek megfelel, ennek megfelelően halmozottan is jutalmazható (5). |
| --- | --- |

(1)

E közlemény az EGT-megállapodás 53. cikkének a kartellügyekre történő alkalmazása céljából indított eljárások lefolytatása során való együttműködés jutalmazásának keretét állapítja meg (3). A vitarendezési eljárás lehetővé teheti a Hatóság számára, hogy ugyanazon források felhasználásával több esettel is foglalkozzon, amely erősíti a hatékony és idejében történő hatósági büntetés alkalmazásához fűződő közérdeket, s egyúttal fokozza az intézkedések általános elrettentő hatását. A közleményben tárgyalt együttműködés nem azonos a hatósági vizsgálat megindítását vagy előmozdítását célzó önkéntes bizonyítékszolgáltatással, amelyet a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló hatósági közlemény (a továbbiakban: engedékenységi közlemény) (4) szabályoz. Amennyiben a vállalkozások által felajánlott együttműködés mindkét hatósági közleménynek megfelel, ennek megfelelően halmozottan is jutalmazható (5).

| (2) | Amennyiben az eljárásban részt vevő felek készek arra, hogy elismerjék az EGT-megállapodás 53. cikkét sértő kartellben való részvételüket és az ezzel kapcsolatos felelősségüket, az e közleményben meghatározott módon és biztosítékokkal hozzájárulhatnak az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete 7. és 23. cikke szerint ennek megfelelően hozott határozat elfogadásához vezető eljárás meggyorsításához, a jelen közleményben szereplő módon és biztosítékokkal. Noha a Hatóság – mint a vizsgálatot folytató hatóságok és az EGT-megállapodás őreinek egyike, amelyet felhatalmaztak az EFTA-Bíróság által folytatott bírósági felülvizsgálatnak alávethető végrehajtási határozatok elfogadására – az EGT-jog megsértésének fennállásáról és a megfelelő szankcióról nem tárgyal, az e közleményben leírt együttműködést jutalmazhatja. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben az eljárásban részt vevő felek készek arra, hogy elismerjék az EGT-megállapodás 53. cikkét sértő kartellben való részvételüket és az ezzel kapcsolatos felelősségüket, az e közleményben meghatározott módon és biztosítékokkal hozzájárulhatnak az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete 7. és 23. cikke szerint ennek megfelelően hozott határozat elfogadásához vezető eljárás meggyorsításához, a jelen közleményben szereplő módon és biztosítékokkal. Noha a Hatóság – mint a vizsgálatot folytató hatóságok és az EGT-megállapodás őreinek egyike, amelyet felhatalmaztak az EFTA-Bíróság által folytatott bírósági felülvizsgálatnak alávethető végrehajtási határozatok elfogadására – az EGT-jog megsértésének fennállásáról és a megfelelő szankcióról nem tárgyal, az e közleményben leírt együttműködést jutalmazhatja.

| (3) | A felügyeleti és bírósági megállapodás a Hatóság által az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 4. jegyzőkönyvének III. fejezete megállapítja az antitröszt ügyekben folytatott eljárások lefolytatására vonatkozó gyakorlati alapszabályokat, köztük a vitarendezéses változatra alkalmazandókat is. E tekintetben a 4. jegyzőkönyv III. fejezete biztosítja azt a mérlegelési jogkört a Hatóságnak, hogy megvizsgálja a kartellügyekben a vitarendezési eljárás lehetőségét, s ugyanakkor biztosítja, hogy ne lehessen a feleket kötelezni a vitarendezési eljárás választására. |
| --- | --- |

(3)

A felügyeleti és bírósági megállapodás a Hatóság által az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 4. jegyzőkönyvének III. fejezete megállapítja az antitröszt ügyekben folytatott eljárások lefolytatására vonatkozó gyakorlati alapszabályokat, köztük a vitarendezéses változatra alkalmazandókat is. E tekintetben a 4. jegyzőkönyv III. fejezete biztosítja azt a mérlegelési jogkört a Hatóságnak, hogy megvizsgálja a kartellügyekben a vitarendezési eljárás lehetőségét, s ugyanakkor biztosítja, hogy ne lehessen a feleket kötelezni a vitarendezési eljárás választására.

| (4) | Az EGT versenyjog hatékony végrehajtása összeegyeztethető a felek védelemhez való jogának teljes tiszteletben tartásával, amely olyan alapvető EGT jogi alapelv, amelyet minden körülmények között tiszteletben kell tartani, különösen az esetleg bírságokkal is járó antitröszt-eljárások során. Ebből következik, hogy az EGT-megállapodás 53. cikkének végrehajtására irányuló hatósági eljárások lefolytatására vonatkozóan megállapított szabályoknak is biztosítaniuk kell, hogy az érintett vállalkozások, illetve vállalkozások társulásai a közigazgatási eljárás során mindvégig ténylegesen lehetőséget kapjanak a Hatóság (6) által előterjesztett tények, kifogások és körülmények valóságértékével és jelentőségével kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT versenyjog hatékony végrehajtása összeegyeztethető a felek védelemhez való jogának teljes tiszteletben tartásával, amely olyan alapvető EGT jogi alapelv, amelyet minden körülmények között tiszteletben kell tartani, különösen az esetleg bírságokkal is járó antitröszt-eljárások során. Ebből következik, hogy az EGT-megállapodás 53. cikkének végrehajtására irányuló hatósági eljárások lefolytatására vonatkozóan megállapított szabályoknak is biztosítaniuk kell, hogy az érintett vállalkozások, illetve vállalkozások társulásai a közigazgatási eljárás során mindvégig ténylegesen lehetőséget kapjanak a Hatóság (6) által előterjesztett tények, kifogások és körülmények valóságértékével és jelentőségével kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére.

2.   Eljárás

| (5) | A Hatóság széles mérlegelési jogkört tart fenn magának egyrészt annak meghatározására, mely ügyek lehetnek alkalmasak arra, hogy felmérjék a felek vitarendezési megbeszélésekben való részvétellel kapcsolatos szándékát, másrészt pedig annak elhatározásában, hogy elindítsák vagy megszüntessék-e ezeket a megbeszéléseket, illetve hogy mindenképpen rendezzék-e a vitát. E tekintetben számításba lehet venni annak valószínűségét, vajon a várható kifogások ismeretében sikerülhet-e az érintett felekkel ésszerű határidőn belül egyetértésre jutni, figyelembe véve olyan tényezőket is, mint az érintett felek száma, a felelősség megállapításával kapcsolatosan várható, egymással ütköző álláspontok vagy a tények vitatásának mértéke. A vitarendezési eljárás során tapasztalt általános előrehaladás – többek között az aktában található dokumentumok nem bizalmas változatához való hozzáférés biztosításával járó terhek mértéke – fényében megvizsgálják, hatékonyabbá válna-e ezáltal az eljárás. Elképzelhető, hogy figyelembe veszik egy esetleges precedens megteremtésének lehetőségét is. A Hatóság megszüntetheti a vitarendezési megbeszéléseket, ha a felek összejátszanak annak érdekében, hogy megváltoztassanak vagy megsemmisítsenek olyan bizonyítékokat, amelyek a jogsértés megállapítása vagy annak bármely része szempontjából, illetve a kiszabandó bírság számítása szempontjából relevánsak. A jogsértés megállapításához vagy annak bármely részéhez kapcsolódó bizonyíték megváltoztatása vagy megsemmisítése súlyosbító körülménynek minősülhet, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló hatósági iránymutatás (a továbbiakban: bírságokról szóló iránymutatás) 28. pontja értelmében, és az együttműködés hiányaként értelmezhető az engedékenységi közlemény 12. és 27. pontja értelmében. A Hatóság csak abban az esetben kezdheti meg a vitarendezési megbeszéléseket, ha az érintettek felek ezt írásban kérik. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság széles mérlegelési jogkört tart fenn magának egyrészt annak meghatározására, mely ügyek lehetnek alkalmasak arra, hogy felmérjék a felek vitarendezési megbeszélésekben való részvétellel kapcsolatos szándékát, másrészt pedig annak elhatározásában, hogy elindítsák vagy megszüntessék-e ezeket a megbeszéléseket, illetve hogy mindenképpen rendezzék-e a vitát. E tekintetben számításba lehet venni annak valószínűségét, vajon a várható kifogások ismeretében sikerülhet-e az érintett felekkel ésszerű határidőn belül egyetértésre jutni, figyelembe véve olyan tényezőket is, mint az érintett felek száma, a felelősség megállapításával kapcsolatosan várható, egymással ütköző álláspontok vagy a tények vitatásának mértéke. A vitarendezési eljárás során tapasztalt általános előrehaladás – többek között az aktában található dokumentumok nem bizalmas változatához való hozzáférés biztosításával járó terhek mértéke – fényében megvizsgálják, hatékonyabbá válna-e ezáltal az eljárás. Elképzelhető, hogy figyelembe veszik egy esetleges precedens megteremtésének lehetőségét is. A Hatóság megszüntetheti a vitarendezési megbeszéléseket, ha a felek összejátszanak annak érdekében, hogy megváltoztassanak vagy megsemmisítsenek olyan bizonyítékokat, amelyek a jogsértés megállapítása vagy annak bármely része szempontjából, illetve a kiszabandó bírság számítása szempontjából relevánsak. A jogsértés megállapításához vagy annak bármely részéhez kapcsolódó bizonyíték megváltoztatása vagy megsemmisítése súlyosbító körülménynek minősülhet, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló hatósági iránymutatás (a továbbiakban: bírságokról szóló iránymutatás) 28. pontja értelmében, és az együttműködés hiányaként értelmezhető az engedékenységi közlemény 12. és 27. pontja értelmében. A Hatóság csak abban az esetben kezdheti meg a vitarendezési megbeszéléseket, ha az érintettek felek ezt írásban kérik.

| (6) | Bár az eljárásban részt vevő feleknek nincs vitarendezési joguk, amennyiben a Hatóság úgy ítéli meg, hogy egy ügy elvben alkalmas a vitarendezésre, a Hatóság az adott eljárásban részt vevő valamennyi fél esetében fel fogja mérni, hogy szándékukban áll-e a vitarendezéses megoldás. |
| --- | --- |

(6)

Bár az eljárásban részt vevő feleknek nincs vitarendezési joguk, amennyiben a Hatóság úgy ítéli meg, hogy egy ügy elvben alkalmas a vitarendezésre, a Hatóság az adott eljárásban részt vevő valamennyi fél esetében fel fogja mérni, hogy szándékukban áll-e a vitarendezéses megoldás.

| (7) | Az eljárásban részt vevő felek csak a Hatóság előzetes, kifejezett engedélyével közölhetik bármely joghatóság alá tartozó harmadik féllel a megbeszélések, illetve azon dokumentumok tartalmát, amelyekbe a vitarendezés érdekében tekinthettek be. Ennek megsértése magával vonhatja, hogy a Hatóság nem veszi figyelembe a vállalkozásnak a vitarendezési eljárás folytatására vonatkozó kérését. A fenti információk átadása továbbá a bírságokról szóló iránymutatás 20. pontja értelmében súlyosbító körülménynek minősülhet, valamint az együttműködés hiányaként értelmezhető az engedékenységi közlemény 12. és 27. pontja szerint. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárásban részt vevő felek csak a Hatóság előzetes, kifejezett engedélyével közölhetik bármely joghatóság alá tartozó harmadik féllel a megbeszélések, illetve azon dokumentumok tartalmát, amelyekbe a vitarendezés érdekében tekinthettek be. Ennek megsértése magával vonhatja, hogy a Hatóság nem veszi figyelembe a vállalkozásnak a vitarendezési eljárás folytatására vonatkozó kérését. A fenti információk átadása továbbá a bírságokról szóló iránymutatás 20. pontja értelmében súlyosbító körülménynek minősülhet, valamint az együttműködés hiányaként értelmezhető az engedékenységi közlemény 12. és 27. pontja szerint.

2.1.   Az eljárás megindítása és a vitarendezéssel kapcsolatos felderítő lépések

| (8) | Amennyiben a Hatóság a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete 7. és/vagy 23. cikke alapján határozat elfogadását tervezi, köteles előzetesen megnevezni és mint az eljárásban részes feleket elismerni azokat a jogi személyeket, amelyekre az EGT-megállapodás 53. cikkének megsértése miatt bírságot szabhatnak ki. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a Hatóság a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete 7. és/vagy 23. cikke alapján határozat elfogadását tervezi, köteles előzetesen megnevezni és mint az eljárásban részes feleket elismerni azokat a jogi személyeket, amelyekre az EGT-megállapodás 53. cikkének megsértése miatt bírságot szabhatnak ki.

| (9) | Ezért a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 11. cikkének (6) bekezdése értelmében, a fenti határozat elfogadása céljából folytatott eljárás megindítható bármely időpontban, de legkésőbb azon a napon, amelyen a Hatóság az érintett felek ellen kifogásközlést bocsát ki. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete 2. cikkének (1) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Hatóság megfelelőnek tartja, hogy a felmérje a felek vitarendezési megbeszéléseken való részvételi szándékát, legkésőbb azon a napon indít eljárást, amikor kiadja a kifogásközlést, illetve – amennyiben ez az időpont a korábbi – azon a napon, amelyen felkéri a feleket, hogy írásban fejezzék ki a vitarendezési megbeszéléseken való részvételi szándékukat. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 11. cikkének (6) bekezdése értelmében, a fenti határozat elfogadása céljából folytatott eljárás megindítható bármely időpontban, de legkésőbb azon a napon, amelyen a Hatóság az érintett felek ellen kifogásközlést bocsát ki. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete 2. cikkének (1) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Hatóság megfelelőnek tartja, hogy a felmérje a felek vitarendezési megbeszéléseken való részvételi szándékát, legkésőbb azon a napon indít eljárást, amikor kiadja a kifogásközlést, illetve – amennyiben ez az időpont a korábbi – azon a napon, amelyen felkéri a feleket, hogy írásban fejezzék ki a vitarendezési megbeszéléseken való részvételi szándékukat.

| (10) | A Hatóság által a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően az eljárás megindításával a tagállamok versenyhatóságainak megszűnik az a hatásköre, hogy az EGT-megállapodás 53. cikkét alkalmazzák. |
| --- | --- |

(10)

A Hatóság által a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően az eljárás megindításával a tagállamok versenyhatóságainak megszűnik az a hatásköre, hogy az EGT-megállapodás 53. cikkét alkalmazzák.

| (11) | Amennyiben a Hatóság megfelelőnek ítéli, hogy felmérje a felek vitarendezési megbeszéléseken való részvételi szándékát, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete 10a. cikkének (1) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése értelmében legalább kéthetes határidőt állapít meg, amelyen belül az ugyanazon eljárásban részt vevő feleknek írásban kell nyilatkozniuk, tervezik-e részvételüket a vitarendezési megbeszéléseken azzal a céllal, hogy esetleg egy későbbi időpontban vitarendezési beadványt nyújtsanak be. Ez az írásos nyilatkozat nem jelenti azt, hogy a felek elismernék, hogy jogsértésben vettek részt, illetve hogy felelősek jogsértésért. |
| --- | --- |

(11)

Amennyiben a Hatóság megfelelőnek ítéli, hogy felmérje a felek vitarendezési megbeszéléseken való részvételi szándékát, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete 10a. cikkének (1) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése értelmében legalább kéthetes határidőt állapít meg, amelyen belül az ugyanazon eljárásban részt vevő feleknek írásban kell nyilatkozniuk, tervezik-e részvételüket a vitarendezési megbeszéléseken azzal a céllal, hogy esetleg egy későbbi időpontban vitarendezési beadványt nyújtsanak be. Ez az írásos nyilatkozat nem jelenti azt, hogy a felek elismernék, hogy jogsértésben vettek részt, illetve hogy felelősek jogsértésért.

| (12) | Ha a Hatóság ugyanazon vállalkozáson belül két vagy több fél ellen indít eljárást, mindegyiküket tájékoztatja a Hatóság által ugyanazon vállalkozáshoz tartozókként meghatározott és az eljárásban szintén érintett további jogi személyekről. Amennyiben az érintett felek vitarendezési megbeszéléseken szándékoznak részt venni, legkésőbb a 11. pontban említett határidő lejártáig közös képviselőket kell kinevezniük, akiket megfelelően meghatalmaznak, hogy nevükben eljárjanak. A közös képviselők kinevezésének egyedüli célja a vitarendezési megbeszélések elősegítése, és az semmilyen módon nem befolyásolja a jogsértésért a különböző felek által viselt felelősség megállapítását. |
| --- | --- |

(12)

Ha a Hatóság ugyanazon vállalkozáson belül két vagy több fél ellen indít eljárást, mindegyiküket tájékoztatja a Hatóság által ugyanazon vállalkozáshoz tartozókként meghatározott és az eljárásban szintén érintett további jogi személyekről. Amennyiben az érintett felek vitarendezési megbeszéléseken szándékoznak részt venni, legkésőbb a 11. pontban említett határidő lejártáig közös képviselőket kell kinevezniük, akiket megfelelően meghatalmaznak, hogy nevükben eljárjanak. A közös képviselők kinevezésének egyedüli célja a vitarendezési megbeszélések elősegítése, és az semmilyen módon nem befolyásolja a jogsértésért a különböző felek által viselt felelősség megállapítását.

| (13) | A Hatóság nem köteles figyelembe venni azokat a bírságok alóli mentességre vagy bírságcsökkentésre irányuló kérelmeket, amelyeket a 11. pontban említett határidő lejárta után nyújtanak be. |
| --- | --- |

(13)

A Hatóság nem köteles figyelembe venni azokat a bírságok alóli mentességre vagy bírságcsökkentésre irányuló kérelmeket, amelyeket a 11. pontban említett határidő lejárta után nyújtanak be.

2.2.   A vitarendezési eljárás kezdete: vitarendezési megbeszélések

| (14) | Amennyiben az eljárásban részt vevő felek közül egyesek kérik a vitarendezési megbeszéléseket és teljesítik a 11. és 12. pontban említett feltételeket, a Hatóság úgy határozhat, hogy a vitarendezési eljárást a Hatóság és a vitarendezésre jelentkezettek közötti kétoldalú kapcsolatok útján folytatja le. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben az eljárásban részt vevő felek közül egyesek kérik a vitarendezési megbeszéléseket és teljesítik a 11. és 12. pontban említett feltételeket, a Hatóság úgy határozhat, hogy a vitarendezési eljárást a Hatóság és a vitarendezésre jelentkezettek közötti kétoldalú kapcsolatok útján folytatja le.

| (15) | A Hatóság fenntartja magának a mérlegelési jogkört, hogy minden egyes vállalkozás esetében határozzon a kétoldalú vitarendezési megbeszélések megfelelőségéről és üteméről. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdésével összhangban ez magában foglalja a kétoldalú vitarendezési megbeszélések rendjének és sorrendjének, valamint az információk – köztük a hatósági iratokban a felhozni kívánt kifogások és a lehetséges bírságok megállapításához felhasznált bizonyítékok – közlése időzítésének a vitarendezési eljárásban elért általános előrehaladás figyelembevételével történő meghatározását is (7). Az információkat a vitarendezési megbeszélések lefolyásának függvényében időben közlik. |
| --- | --- |

(15)

A Hatóság fenntartja magának a mérlegelési jogkört, hogy minden egyes vállalkozás esetében határozzon a kétoldalú vitarendezési megbeszélések megfelelőségéről és üteméről. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdésével összhangban ez magában foglalja a kétoldalú vitarendezési megbeszélések rendjének és sorrendjének, valamint az információk – köztük a hatósági iratokban a felhozni kívánt kifogások és a lehetséges bírságok megállapításához felhasznált bizonyítékok – közlése időzítésének a vitarendezési eljárásban elért általános előrehaladás figyelembevételével történő meghatározását is (7). Az információkat a vitarendezési megbeszélések lefolyásának függvényében időben közlik.

| (16) | A vitarendezési megbeszélések során az információknak a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdése és 15. cikkének (1a) bekezdése szerinti ilyen korai időpontban történő közlése lehetővé teszi a felek számára, hogy értesüljenek az addig figyelembe vett alapvető elemekről, például az állítólagos tényekről, e tények minősítéséről, az állítólagos kartell súlyosságáról és időtartamáról, a felelősség megállapításáról, a bírságok várható mértékéről, valamint a lehetséges kifogások megállapításához felhasznált bizonyítékokról. Ezáltal a feleknek valóban módjuk nyílik arra, hogy kifejtsék álláspontjukat az ellenük felhozott lehetséges kifogásokkal kapcsolatban, valamint tájékozott döntést tudnak hozni arról, hogy a vitarendezéses utat válasszák-e. A felek kérésére a Hatóság – amennyiben úgy ítéli meg, hogy az adott fél e dokumentumok segítségével tudja kialakítani álláspontját a kartell működésének egy bizonyos időszaka vagy bármely más meghatározott szempontja tekintetében – biztosítja a hozzáférést az ügy aktájában az adott időpontban szereplő, valamennyi hozzáférhető dokumentum nem bizalmas változatához (8). |
| --- | --- |

(16)

A vitarendezési megbeszélések során az információknak a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdése és 15. cikkének (1a) bekezdése szerinti ilyen korai időpontban történő közlése lehetővé teszi a felek számára, hogy értesüljenek az addig figyelembe vett alapvető elemekről, például az állítólagos tényekről, e tények minősítéséről, az állítólagos kartell súlyosságáról és időtartamáról, a felelősség megállapításáról, a bírságok várható mértékéről, valamint a lehetséges kifogások megállapításához felhasznált bizonyítékokról. Ezáltal a feleknek valóban módjuk nyílik arra, hogy kifejtsék álláspontjukat az ellenük felhozott lehetséges kifogásokkal kapcsolatban, valamint tájékozott döntést tudnak hozni arról, hogy a vitarendezéses utat válasszák-e. A felek kérésére a Hatóság – amennyiben úgy ítéli meg, hogy az adott fél e dokumentumok segítségével tudja kialakítani álláspontját a kartell működésének egy bizonyos időszaka vagy bármely más meghatározott szempontja tekintetében – biztosítja a hozzáférést az ügy aktájában az adott időpontban szereplő, valamennyi hozzáférhető dokumentum nem bizalmas változatához (8).

| (17) | Amikor a vitarendezési megbeszéléseken elért előrehaladás oda vezet, hogy a lehetséges kifogások körét és a Hatóság által valószínűleg kiszabandó bírságok hozzávetőleges mértékét illetően sikerül egyetértésre jutni, és a Hatóság arra az előzetes álláspontra jut, hogy az általános előrehaladás fényében van kilátás az eljárás hatékonyságának javítására, a Hatóság a vállalkozások számára egy legalább 15 munkanapos végleges határidőt biztosíthat, hogy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése szerint benyújthassák végleges vitarendezési beadványukat. A határidőt indokolással ellátott kérelemre meg lehet hosszabbítani. A fenti határidő megállapítása előtt a felek kérésére a rendelkezésükre kell bocsátani a 16. pontban meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(17)

Amikor a vitarendezési megbeszéléseken elért előrehaladás oda vezet, hogy a lehetséges kifogások körét és a Hatóság által valószínűleg kiszabandó bírságok hozzávetőleges mértékét illetően sikerül egyetértésre jutni, és a Hatóság arra az előzetes álláspontra jut, hogy az általános előrehaladás fényében van kilátás az eljárás hatékonyságának javítására, a Hatóság a vállalkozások számára egy legalább 15 munkanapos végleges határidőt biztosíthat, hogy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése szerint benyújthassák végleges vitarendezési beadványukat. A határidőt indokolással ellátott kérelemre meg lehet hosszabbítani. A fenti határidő megállapítása előtt a felek kérésére a rendelkezésükre kell bocsátani a 16. pontban meghatározott információkat.

| (18) | A felek a vitarendezési eljárás ideje alatt a szabályszerű eljárással kapcsolatban esetlegesen felmerülő kérdésekkel bármikor a meghallgató tisztviselőhöz fordulhatnak. A meghallgató tisztviselő feladata biztosítani a védelemhez való jog hatékony gyakorlásának tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(18)

A felek a vitarendezési eljárás ideje alatt a szabályszerű eljárással kapcsolatban esetlegesen felmerülő kérdésekkel bármikor a meghallgató tisztviselőhöz fordulhatnak. A meghallgató tisztviselő feladata biztosítani a védelemhez való jog hatékony gyakorlásának tiszteletben tartását.

| (19) | Amennyiben az érintett felek nem nyújtanak be vitarendezési beadványt, a végleges bizottsági határozathoz vezető eljárást esetükben nem a vitarendezési eljárást szabályozó rendelkezések, hanem a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete általános rendelkezései – különösen a 10. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (1) bekezdése és 15. cikkének (1) bekezdése – alapján folytatják. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben az érintett felek nem nyújtanak be vitarendezési beadványt, a végleges bizottsági határozathoz vezető eljárást esetükben nem a vitarendezési eljárást szabályozó rendelkezések, hanem a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete általános rendelkezései – különösen a 10. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (1) bekezdése és 15. cikkének (1) bekezdése – alapján folytatják.

2.3.   A vitarendezési megbeszélések

| (20) | A vitarendezési eljárást választó feleknek vitarendezésre irányuló hivatalos kérelmet kell benyújtaniuk vitarendezési beadvány formájában. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vitarendezési beadványban a felek:






  a) | a vitarendezési megbeszélések kimenetelének megfelelően, a jogsértés tárgyát, esetleges végrehajtását, a főbb tényeket, ezek jogi minősítését (ideértve az adott fél szerepét is) és a jogsértésben való részvétel időtartamát illetően világosan és egyértelműen elismerik felelősségüket az összefoglalóban leírt jogsértésben való részvételükkel kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

(20)

A vitarendezési eljárást választó feleknek vitarendezésre irányuló hivatalos kérelmet kell benyújtaniuk vitarendezési beadvány formájában. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vitarendezési beadványban a felek:

a)

a vitarendezési megbeszélések kimenetelének megfelelően, a jogsértés tárgyát, esetleges végrehajtását, a főbb tényeket, ezek jogi minősítését (ideértve az adott fél szerepét is) és a jogsértésben való részvétel időtartamát illetően világosan és egyértelműen elismerik felelősségüket az összefoglalóban leírt jogsértésben való részvételükkel kapcsolatban;

| b) | megjelölik (9) a bírság maximális összegét, amelyet szerintük a Hatóság ki fogja rájuk szabni, és amelyet a felek elfogadnának a vitarendezési eljárás keretében; |
| --- | --- |

b)

megjelölik (9) a bírság maximális összegét, amelyet szerintük a Hatóság ki fogja rájuk szabni, és amelyet a felek elfogadnának a vitarendezési eljárás keretében;

| c) | megerősítik, hogy megfelelően tájékoztatták őket a Hatóság által velük szemben felhozni kívánt kifogásokról, valamint hogy megfelelő lehetőséget kaptak arra, hogy a Hatósággal közöljék álláspontjukat; |
| --- | --- |

c)

megerősítik, hogy megfelelően tájékoztatták őket a Hatóság által velük szemben felhozni kívánt kifogásokról, valamint hogy megfelelő lehetőséget kaptak arra, hogy a Hatósággal közöljék álláspontjukat;

| d) | megerősítik, hogy a fentiekre tekintettel nem tervezik, hogy hozzáférést kérjenek az ügyirathoz, illetve hogy szóbeli meghallgatás keretében újra meghallgassák őket – kivéve abban az esetben, ha a Hatóság kifogásközlése és határozata nem tükrözné a vitarendezési beadványukban foglaltakat; |
| --- | --- |

d)

megerősítik, hogy a fentiekre tekintettel nem tervezik, hogy hozzáférést kérjenek az ügyirathoz, illetve hogy szóbeli meghallgatás keretében újra meghallgassák őket – kivéve abban az esetben, ha a Hatóság kifogásközlése és határozata nem tükrözné a vitarendezési beadványukban foglaltakat;

| e) | beleegyeznek, hogy a kifogásközlést és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerinti végleges határozatot az EGT egyik közösen meghatározott hivatalos nyelvén kapják kézhez. |
| --- | --- |

e)

beleegyeznek, hogy a kifogásközlést és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerinti végleges határozatot az EGT egyik közösen meghatározott hivatalos nyelvén kapják kézhez.

| (21) | A felek által a vitarendezésre tekintettel tett elismerő és megerősítő nyilatkozatok kifejezik a felek elkötelezettségét amellett, hogy a vitarendezési eljárást követően együttműködnek az ügy gyorsított ütemben történő rendezésében. Ezeknek az elismerő és megerősítő nyilatkozatoknak azonban feltétele, hogy a Hatóság elfogadja a vitarendezési kérelmüket, ideértve a bírság előrelátható maximális összegét is. |
| --- | --- |

(21)

A felek által a vitarendezésre tekintettel tett elismerő és megerősítő nyilatkozatok kifejezik a felek elkötelezettségét amellett, hogy a vitarendezési eljárást követően együttműködnek az ügy gyorsított ütemben történő rendezésében. Ezeknek az elismerő és megerősítő nyilatkozatoknak azonban feltétele, hogy a Hatóság elfogadja a vitarendezési kérelmüket, ideértve a bírság előrelátható maximális összegét is.

| (22) | A vitarendezési kérelmet a benyújtó felek csak abban az esetben vonhatják vissza egyoldalúan, ha a Hatóság nem ad helyt a vitarendezési kérelemnek, azaz először kifogásközlése, majd végül végleges határozata nem tükrözi a vitarendezési beadványban foglaltakat (e tekintetben lásd a 27. és 29. pontot). A kifogásközlés akkor tekinthető a vitarendezési beadvány jóváhagyásának, ha a 20. pont a) alpontjában említett kérdéseket illetően tükrözi a beadvány tartalmát. A végleges határozat pedig akkor tekinthető úgy, hogy tükrözi az írásos vitarendezési beadvány tartalmát, ha az abban megjelölt maximális összeget meg nem haladó bírság kiszabásáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(22)

A vitarendezési kérelmet a benyújtó felek csak abban az esetben vonhatják vissza egyoldalúan, ha a Hatóság nem ad helyt a vitarendezési kérelemnek, azaz először kifogásközlése, majd végül végleges határozata nem tükrözi a vitarendezési beadványban foglaltakat (e tekintetben lásd a 27. és 29. pontot). A kifogásközlés akkor tekinthető a vitarendezési beadvány jóváhagyásának, ha a 20. pont a) alpontjában említett kérdéseket illetően tükrözi a beadvány tartalmát. A végleges határozat pedig akkor tekinthető úgy, hogy tükrözi az írásos vitarendezési beadvány tartalmát, ha az abban megjelölt maximális összeget meg nem haladó bírság kiszabásáról rendelkezik.

2.4.   Kifogásközlés és válasz

| (23) | A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10. cikkének (1) bekezdése szerint a végleges határozat elfogadása előtti előkészítő lépésként írásbeli kifogásközlést kell küldeni minden olyan félnek, akivel szemben kifogások merültek fel. A Hatóság tehát a vitarendezési eljárásban is kiad kifogásközlést (10). |
| --- | --- |

(23)

A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10. cikkének (1) bekezdése szerint a végleges határozat elfogadása előtti előkészítő lépésként írásbeli kifogásközlést kell küldeni minden olyan félnek, akivel szemben kifogások merültek fel. A Hatóság tehát a vitarendezési eljárásban is kiad kifogásközlést (10).

| (24) | Annak érdekében, hogy a felek valóban gyakorolhassák védelemhez való jogukat, a Hatóságnak meg kell hallgatnia a felek álláspontját az ellenük felhozott kifogásokkal és az azokat alátámasztó bizonyítékokkal kapcsolatban, mielőtt végleges határozatot hozna, és – adott esetben – előzetes elemzésének módosításával figyelembe kell vennie azokat (11). A Hatóságnak lehetőséget kell biztosítani, hogy ne csak elfogadhassa vagy elutasíthassa a feleknek a közigazgatási eljárás során kifejtett vonatkozó érveit, hanem az általuk előadott kérdésekben saját elemzéseket is végezhessen annak érdekében, hogy a megalapozatlannak bizonyuló kifogásokat elvethesse, illetve hogy mind a tényeket illetően, mind jogi szempontból kiegészíthesse és újraértékelje a fenntartott kifogásokkal kapcsolatos saját érveit. |
| --- | --- |

(24)

Annak érdekében, hogy a felek valóban gyakorolhassák védelemhez való jogukat, a Hatóságnak meg kell hallgatnia a felek álláspontját az ellenük felhozott kifogásokkal és az azokat alátámasztó bizonyítékokkal kapcsolatban, mielőtt végleges határozatot hozna, és – adott esetben – előzetes elemzésének módosításával figyelembe kell vennie azokat (11). A Hatóságnak lehetőséget kell biztosítani, hogy ne csak elfogadhassa vagy elutasíthassa a feleknek a közigazgatási eljárás során kifejtett vonatkozó érveit, hanem az általuk előadott kérdésekben saját elemzéseket is végezhessen annak érdekében, hogy a megalapozatlannak bizonyuló kifogásokat elvethesse, illetve hogy mind a tényeket illetően, mind jogi szempontból kiegészíthesse és újraértékelje a fenntartott kifogásokkal kapcsolatos saját érveit.

| (25) | Az érintett felek azáltal, hogy még a kifogásközlés kiküldése előtt vitarendezési beadvány formájában hivatalos vitarendezési kérelmet nyújtanak be, lehetővé teszik a Hatóság számára, hogy nem csupán a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal (a továbbiakban: tanácsadó bizottság) folytatott konzultációt vagy a végleges határozat elfogadását megelőzően, hanem már a kifogásközlés szövegezése során ténylegesen figyelembe vegye álláspontjukat (12). |
| --- | --- |

(25)

Az érintett felek azáltal, hogy még a kifogásközlés kiküldése előtt vitarendezési beadvány formájában hivatalos vitarendezési kérelmet nyújtanak be, lehetővé teszik a Hatóság számára, hogy nem csupán a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal (a továbbiakban: tanácsadó bizottság) folytatott konzultációt vagy a végleges határozat elfogadását megelőzően, hanem már a kifogásközlés szövegezése során ténylegesen figyelembe vegye álláspontjukat (12).

| (26) | Amennyiben a kifogásközlés tükrözi a felek vitarendezési beadványát, az érintett feleknek – a Hatóság által a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (3) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése szerint megállapított, legalább kéthetes határidőn belül – válaszolniuk kell annak (egyértelmű) megerősítésével, hogy a kifogásközlés megfelel az általuk benyújtott vitarendezési beadvány tartalmának, és hogy ezért továbbra is elkötelezettek a vitarendezési eljárás folytatása mellett. A fenti válasz hiányában a Hatóság megállapítja, hogy a fél nem tett eleget kötelezettségvállalásának, és ilyen esetben nem köteles figyelembe venni a félnek a vitarendezési eljárás folytatására irányuló kérelmét. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben a kifogásközlés tükrözi a felek vitarendezési beadványát, az érintett feleknek – a Hatóság által a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (3) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése szerint megállapított, legalább kéthetes határidőn belül – válaszolniuk kell annak (egyértelmű) megerősítésével, hogy a kifogásközlés megfelel az általuk benyújtott vitarendezési beadvány tartalmának, és hogy ezért továbbra is elkötelezettek a vitarendezési eljárás folytatása mellett. A fenti válasz hiányában a Hatóság megállapítja, hogy a fél nem tett eleget kötelezettségvállalásának, és ilyen esetben nem köteles figyelembe venni a félnek a vitarendezési eljárás folytatására irányuló kérelmét.

| (27) | A Hatóság fenntartja a jogot, hogy olyan kifogásközlést fogadjon el, amely nem tükrözi a felek vitarendezési beadványát. Ebben az esetben a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10. cikkének (2) bekezdésében, 12. cikkének (1) bekezdésében és 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt általános rendelkezéseket kell alkalmazni. A felek által a vitarendezési beadványban adott elismerő nyilatkozatokat úgy tekintik, mintha visszavonták volna azokat, és e nyilatkozatok az eljárásban részt vevő egyik fél ellen sem használhatók fel bizonyítékként. Az érintett feleket tehát a továbbiakban már nem kötné az általuk benyújtott vitarendezési beadvány, és kérésükre olyan határidőt állapítanának meg számukra, amely lehetővé teszi, hogy újból előadhassák védekezésüket – ideértve az iratokhoz való hozzáférés és a szóbeli meghallgatás kérésének lehetőségét is. |
| --- | --- |

(27)

A Hatóság fenntartja a jogot, hogy olyan kifogásközlést fogadjon el, amely nem tükrözi a felek vitarendezési beadványát. Ebben az esetben a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10. cikkének (2) bekezdésében, 12. cikkének (1) bekezdésében és 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt általános rendelkezéseket kell alkalmazni. A felek által a vitarendezési beadványban adott elismerő nyilatkozatokat úgy tekintik, mintha visszavonták volna azokat, és e nyilatkozatok az eljárásban részt vevő egyik fél ellen sem használhatók fel bizonyítékként. Az érintett feleket tehát a továbbiakban már nem kötné az általuk benyújtott vitarendezési beadvány, és kérésükre olyan határidőt állapítanának meg számukra, amely lehetővé teszi, hogy újból előadhassák védekezésüket – ideértve az iratokhoz való hozzáférés és a szóbeli meghallgatás kérésének lehetőségét is.

2.5.   A hatósági határozat és a vitarendezés jutalmazása

| (28) | Miután a felek a kifogásközlésre adott válaszukban megerősítik elkötelezettségüket a vitarendezés mellett, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete lehetővé teszi a Hatóság számára, hogy – a tanácsadó bizottsággal a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 14. cikkének értelmében folytatott konzultációt követően – további eljárási lépés nélkül elfogadja a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és/vagy 23. cikke alapján hozott végleges határozatot. Ez különösen azt jelenti, hogy a felek – a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 12. cikkének (2) bekezdésével és 15. cikkének (1a) bekezdésével összhangban – nem kérhetnek szóbeli meghallgatást vagy az iratokhoz való hozzáférést azt követően, hogy a kifogásközlés tükrözte a vitarendezési beadványukban foglaltakat. |
| --- | --- |

(28)

Miután a felek a kifogásközlésre adott válaszukban megerősítik elkötelezettségüket a vitarendezés mellett, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete lehetővé teszi a Hatóság számára, hogy – a tanácsadó bizottsággal a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 14. cikkének értelmében folytatott konzultációt követően – további eljárási lépés nélkül elfogadja a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és/vagy 23. cikke alapján hozott végleges határozatot. Ez különösen azt jelenti, hogy a felek – a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 12. cikkének (2) bekezdésével és 15. cikkének (1a) bekezdésével összhangban – nem kérhetnek szóbeli meghallgatást vagy az iratokhoz való hozzáférést azt követően, hogy a kifogásközlés tükrözte a vitarendezési beadványukban foglaltakat.

| (29) | A Hatóság fenntartja a jogot, hogy olyan végleges határozatot fogadjon el, amely – akár a tanácsadó bizottság által kiadott vélemény alapján, akár amiatt, hogy a Hatóság a számára e tekintetben biztosított végső határozathozatali autonómia keretében más, megfelelő megfontolásokat is figyelembe vehet – eltér a felek vitarendezési beadványát jóváhagyó kifogásközlésben kifejezett előzetes álláspontjától. Amennyiben viszont a Hatóság ezt a megoldást választja, erről értesíti a feleket, és új kifogásközlést intéz hozzájuk azért, hogy az alkalmazandó általános eljárási szabályoknak megfelelően lehetővé tegye számukra a védekezéshez való jog gyakorlását. A feleknek tehát ebben az esetben joguk lenne arra, hogy az iratokhoz hozzáférjenek, szóbeli meghallgatást kérjenek és a kifogásközlésre válaszoljanak. A felek által a vitarendezési beadványban adott elismerő nyilatkozatokat úgy tekintik, mintha visszavonták volna azokat, és e nyilatkozatok az eljárásban részt vevő egyik fél ellen sem használhatók fel bizonyítékként. |
| --- | --- |

(29)

A Hatóság fenntartja a jogot, hogy olyan végleges határozatot fogadjon el, amely – akár a tanácsadó bizottság által kiadott vélemény alapján, akár amiatt, hogy a Hatóság a számára e tekintetben biztosított végső határozathozatali autonómia keretében más, megfelelő megfontolásokat is figyelembe vehet – eltér a felek vitarendezési beadványát jóváhagyó kifogásközlésben kifejezett előzetes álláspontjától. Amennyiben viszont a Hatóság ezt a megoldást választja, erről értesíti a feleket, és új kifogásközlést intéz hozzájuk azért, hogy az alkalmazandó általános eljárási szabályoknak megfelelően lehetővé tegye számukra a védekezéshez való jog gyakorlását. A feleknek tehát ebben az esetben joguk lenne arra, hogy az iratokhoz hozzáférjenek, szóbeli meghallgatást kérjenek és a kifogásközlésre válaszoljanak. A felek által a vitarendezési beadványban adott elismerő nyilatkozatokat úgy tekintik, mintha visszavonták volna azokat, és e nyilatkozatok az eljárásban részt vevő egyik fél ellen sem használhatók fel bizonyítékként.

| (30) | A bírság végleges összegét egy adott ügyben az a határozat állapítja meg, amely a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. cikke szerint a jogsértést, illetve 23. cikke szerint a bírságot megállapítja. |
| --- | --- |

(30)

A bírság végleges összegét egy adott ügyben az a határozat állapítja meg, amely a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. cikke szerint a jogsértést, illetve 23. cikke szerint a bírságot megállapítja.

| (31) | A Hatóság gyakorlatával összhangban a végleges határozatban feltüntetik, ha a közigazgatási eljárás során egy vállalkozás e közlemény értelmében együttműködött a Hatósággal, hogy magyarázatot adjanak a bírság mértékére. |
| --- | --- |

(31)

A Hatóság gyakorlatával összhangban a végleges határozatban feltüntetik, ha a közigazgatási eljárás során egy vállalkozás e közlemény értelmében együttműködött a Hatósággal, hogy magyarázatot adjanak a bírság mértékére.

| (32) | Amennyiben a Hatóság úgy dönt, hogy e közlemény keretében a vitarendezésért megjutalmazza valamelyik felet, a kiszabandó bírság összegét 10 %-kal csökkenti, miután a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatásra tekintettel alkalmazta a 10 %-os felső határértéket. A bírságnak az elrettentő hatás érdekében alkalmazott speciális növelése (13) nem haladhatja meg a kétszeres szorzót. |
| --- | --- |

(32)

Amennyiben a Hatóság úgy dönt, hogy e közlemény keretében a vitarendezésért megjutalmazza valamelyik felet, a kiszabandó bírság összegét 10 %-kal csökkenti, miután a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatásra tekintettel alkalmazta a 10 %-os felső határértéket. A bírságnak az elrettentő hatás érdekében alkalmazott speciális növelése (13) nem haladhatja meg a kétszeres szorzót.

| (33) | Ha a rendezett ügynek engedékenységi kérelmet benyújtók is részes felei, esetükben a vitarendezésért kapott bírságcsökkentés hozzáadódik az engedékenységi jutalom összegéhez. |
| --- | --- |

(33)

Ha a rendezett ügynek engedékenységi kérelmet benyújtók is részes felei, esetükben a vitarendezésért kapott bírságcsökkentés hozzáadódik az engedékenységi jutalom összegéhez.

3.   Általános megfontolások

| (34) | E közleményt minden olyan ügyre alkalmazni kell, amely az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele idején vagy azt követően a Hatóság előtt folyamatban van. |
| --- | --- |

(34)

E közleményt minden olyan ügyre alkalmazni kell, amely az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele idején vagy azt követően a Hatóság előtt folyamatban van.

| (35) | A vitarendezési beadványokhoz hozzáférést csak a kifogásközlések azon címzettjei részére hagynak jóvá, akik nem kértek vitarendezést, feltéve hogy vállalják – a nevükben hozzáférést kapott jogi tanácsadójukkal együtt –, hogy nem készítenek mechanikus vagy elektronikus másolatot azon vitarendezési beadványokról, amelyekhez hozzáférést kaptak, és biztosítják, hogy a vitarendezési beadványról kapott információt kizárólag az érintett eljárásban szóban forgó EGT versenyszabályok alkalmazása érdekében folytatott bírósági vagy közigazgatási eljárások céljára használják fel. Más résztvevők, például a panaszosok nem kapnak hozzáférést a vitarendezési beadványokhoz. |
| --- | --- |

(35)

A vitarendezési beadványokhoz hozzáférést csak a kifogásközlések azon címzettjei részére hagynak jóvá, akik nem kértek vitarendezést, feltéve hogy vállalják – a nevükben hozzáférést kapott jogi tanácsadójukkal együtt –, hogy nem készítenek mechanikus vagy elektronikus másolatot azon vitarendezési beadványokról, amelyekhez hozzáférést kaptak, és biztosítják, hogy a vitarendezési beadványról kapott információt kizárólag az érintett eljárásban szóban forgó EGT versenyszabályok alkalmazása érdekében folytatott bírósági vagy közigazgatási eljárások céljára használják fel. Más résztvevők, például a panaszosok nem kapnak hozzáférést a vitarendezési beadványokhoz.

| (36) | Az ilyen információ más célra történő felhasználását az eljárás során az engedékenységi közlemény 12. és 27. pontja szerint az együttműködés hiányának kell tekinteni. Amennyiben ilyen nem engedélyezett felhasználásra kerül sor az után, hogy az eljárás során a Hatóság már elfogadta a tiltó határozatot, a Hatóság az EFTA-Bíróság előtt folyó bármely eljárásban kérheti a Bíróságtól a felelős vállalkozás számára kiszabott bírság növelését. Amennyiben az információt bármikor, külső jogász bevonásával ettől eltérő célra használják fel, a Hatóság bejelentheti az esetet az érintett jogász kamarájánál fegyelmi eljárás kezdeményezése céljából. |
| --- | --- |

(36)

Az ilyen információ más célra történő felhasználását az eljárás során az engedékenységi közlemény 12. és 27. pontja szerint az együttműködés hiányának kell tekinteni. Amennyiben ilyen nem engedélyezett felhasználásra kerül sor az után, hogy az eljárás során a Hatóság már elfogadta a tiltó határozatot, a Hatóság az EFTA-Bíróság előtt folyó bármely eljárásban kérheti a Bíróságtól a felelős vállalkozás számára kiszabott bírság növelését. Amennyiben az információt bármikor, külső jogász bevonásával ettől eltérő célra használják fel, a Hatóság bejelentheti az esetet az érintett jogász kamarájánál fegyelmi eljárás kezdeményezése céljából.

| (37) | A közlemény értelmében készített vitarendezési beadványokat csak az EFTA-tagállamok versenyhatóságainak fogják átadni a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 12. cikkének értelmében, feltéve hogy a hálózati együttműködésről szóló közleményben (14) megállapított feltételeknek megfelelnek, és a fogadó versenyhatóság által biztosított felfedés elleni védelem egyenértékű a Hatóság által biztosított védelemmel. |
| --- | --- |

(37)

A közlemény értelmében készített vitarendezési beadványokat csak az EFTA-tagállamok versenyhatóságainak fogják átadni a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 12. cikkének értelmében, feltéve hogy a hálózati együttműködésről szóló közleményben (14) megállapított feltételeknek megfelelnek, és a fogadó versenyhatóság által biztosított felfedés elleni védelem egyenértékű a Hatóság által biztosított védelemmel.

| (38) | A kérelmező kérésére a Hatóság elfogadhatja a vitarendezési beadványok szóbeli benyújtását. A szóbeli vitarendezési beadványokat a Hatóságirodájában rögzítik és átirat készül róluk. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 19. cikkével, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 3. cikkének (3) bekezdésével és 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban a szóbeli vitarendezési beadványt benyújtó vállalkozásoknak megadják a lehetőséget, hogy műszaki szempontból ellenőrizhessék a Hatóság irodájában rendelkezésre álló felvétel pontosságát, és haladéktalanul helyesbíthessék szóbeli vitarendezési beadványuk lényegét, illetve pontosíthassák a belőle készült átiratot. |
| --- | --- |

(38)

A kérelmező kérésére a Hatóság elfogadhatja a vitarendezési beadványok szóbeli benyújtását. A szóbeli vitarendezési beadványokat a Hatóságirodájában rögzítik és átirat készül róluk. A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 19. cikkével, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 3. cikkének (3) bekezdésével és 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban a szóbeli vitarendezési beadványt benyújtó vállalkozásoknak megadják a lehetőséget, hogy műszaki szempontból ellenőrizhessék a Hatóság irodájában rendelkezésre álló felvétel pontosságát, és haladéktalanul helyesbíthessék szóbeli vitarendezési beadványuk lényegét, illetve pontosíthassák a belőle készült átiratot.

| (39) | A Hatóság és az EFTA-tagállamok bíróságai között az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének alkalmazása terén folytatott együttműködésről szóló hatósági közlemény rendelkezéseinek megfelelően a Hatóság csak az érintettek beleegyezésével továbbítja a vitarendezési beadványokat a nemzeti bíróságoknak (15). |
| --- | --- |

(39)

A Hatóság és az EFTA-tagállamok bíróságai között az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének alkalmazása terén folytatott együttműködésről szóló hatósági közlemény rendelkezéseinek megfelelően a Hatóság csak az érintettek beleegyezésével továbbítja a vitarendezési beadványokat a nemzeti bíróságoknak (15).

| (40) | A Hatóság úgy véli, hogy az e közleménnyel összefüggésben kapott dokumentumok és írásos vagy rögzített nyilatkozatok (köztük a vitarendezési beadványok) nyilvánosságra hozatala a 407/08/COL sz. döntést hatályon kívül helyező és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2012. szeptember 5-i 300/12/COL sz. hatósági döntés 4. cikke (16) értelmében még a határozat meghozatala után is veszélyeztetne bizonyos köz- vagy magánérdekeket, például az ellenőrzések és vizsgálatok célját. |
| --- | --- |

(40)

A Hatóság úgy véli, hogy az e közleménnyel összefüggésben kapott dokumentumok és írásos vagy rögzített nyilatkozatok (köztük a vitarendezési beadványok) nyilvánosságra hozatala a 407/08/COL sz. döntést hatályon kívül helyező és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2012. szeptember 5-i 300/12/COL sz. hatósági döntés 4. cikke (16) értelmében még a határozat meghozatala után is veszélyeztetne bizonyos köz- vagy magánérdekeket, például az ellenőrzések és vizsgálatok célját.

| (41) | A Hatóság által a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete értelmében hozott végleges határozatokat a felügyeleti és bírósági megállapodás 36. cikkével összhangban az EFTA-Bíróság felülvizsgálhatja. Ezenkívül a felügyeleti és bírósági megállapodás 35. cikke és felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 31. cikke értelmében a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 23. cikke szerint elfogadott, bírságokról rendelkező határozatok tekintetében az EFTA-Bíróság korlátlan felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

(41)

A Hatóság által a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete értelmében hozott végleges határozatokat a felügyeleti és bírósági megállapodás 36. cikkével összhangban az EFTA-Bíróság felülvizsgálhatja. Ezenkívül a felügyeleti és bírósági megállapodás 35. cikke és felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 31. cikke értelmében a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 23. cikke szerint elfogadott, bírságokról rendelkező határozatok tekintetében az EFTA-Bíróság korlátlan felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerinti (vitarendezési) határozat elfogadásához vezető eljárás áttekintése

I.   Szokásos módon folytatott vizsgálat

| — | A felek érdeklődésüket fejezhetik ki egy esetleges vitarendezéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

A felek érdeklődésüket fejezhetik ki egy esetleges vitarendezéssel kapcsolatban.

II.   Felderítő lépések a vitarendezéssel kapcsolatban

| — | Levél kiküldése valamennyi vállalkozáshoz (és EFTA-tagállamhoz), amelyben a vitarendezésre tekintettel értesítik őket az eljárás megindításáról szóló határozatról (a 11. cikk (6) bekezdése), és felkérik őket, hogy fejezzék ki érdeklődésüket a vitarendezéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Levél kiküldése valamennyi vállalkozáshoz (és EFTA-tagállamhoz), amelyben a vitarendezésre tekintettel értesítik őket az eljárás megindításáról szóló határozatról (a 11. cikk (6) bekezdése), és felkérik őket, hogy fejezzék ki érdeklődésüket a vitarendezéssel kapcsolatban.

III.   Kétoldalú vitarendezési megbeszélések

| — | A lehetséges kifogásokkal, felelősséggel és a bírságok várható mértékével kapcsolatos érvek közlése és kicserélése. |
| --- | --- |

—

A lehetséges kifogásokkal, felelősséggel és a bírságok várható mértékével kapcsolatos érvek közlése és kicserélése.

| — | A lehetséges kifogások, felelősség és bírságok megállapításához felhasznált bizonyítékok közlése. |
| --- | --- |

—

A lehetséges kifogások, felelősség és bírságok megállapításához felhasznált bizonyítékok közlése.

| — | Indokolt esetben az aktában található dokumentumok nem bizalmas változatának közlése. |
| --- | --- |

—

Indokolt esetben az aktában található dokumentumok nem bizalmas változatának közlése.

IV.   Vitarendezés

| — | Az – adott esetben közösen képviselt – vállalkozások feltételes vitarendezési beadványainak benyújtása. |
| --- | --- |

—

Az – adott esetben közösen képviselt – vállalkozások feltételes vitarendezési beadványainak benyújtása.

| — | A Hatóság átvételi elismervényt küld ki. |
| --- | --- |

—

A Hatóság átvételi elismervényt küld ki.

V.   Vitarendezés útján létrejött kifogásközlés

| — | Adott esetben értesítés a vállalkozás vitarendezési beadványát jóváhagyó, egyszerűsített kifogásközlésről. |
| --- | --- |

—

Adott esetben értesítés a vállalkozás vitarendezési beadványát jóváhagyó, egyszerűsített kifogásközlésről.

| — | A vállalkozás kifogásközlésre adott válasza, amely egyértelműen megerősíti, hogy a kifogásközlés tükrözi a vitarendezési beadványban foglaltakat. |
| --- | --- |

—

A vállalkozás kifogásközlésre adott válasza, amely egyértelműen megerősíti, hogy a kifogásközlés tükrözi a vitarendezési beadványban foglaltakat.

VI.   A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 7. és 23. cikke szerinti „vitarendezési” határozat.

| — | A tanácsadó bizottság véleményezi az egyszerűsített végleges határozat tervezetét |
| --- | --- |

—

A tanácsadó bizottság véleményezi az egyszerűsített végleges határozat tervezetét

| — | Ha a testület egyetért: |
| --- | --- |

—

Ha a testület egyetért:

| — | A végleges határozat elfogadása. |
| --- | --- |

—

A végleges határozat elfogadása.

---

(1)  A közlemény az EUMSZ 101. és 102. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletre utal (HL C 167., 2008.7.2., 1. o.).

(2)  Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének hatálya alá tartozó egyedi esetek kezelésének hatásköre – az EGT-megállapodás 56. cikkében megállapított szabályok szerint – megoszlik az EFTA Felügyeleti Hatóság és az Európai Bizottság között. Egy adott esetben egyszerre csak egy hatóság lehet illetékes.

(3)  A kartellek olyan megállapodások és/vagy összehangolt magatartások két vagy több versenytárs között, amelyek célja, hogy koordinálják a versennyel kapcsolatos magatartásukat a piacon, és/vagy befolyásolják a versenyre vonatkozó paramétereket olyan tevékenységeken keresztül, mint a vételi vagy eladási árak vagy egyéb kereskedelmi feltételek rögzítése, a termelési vagy értékesítési kvóták felosztása, a piac felosztása, beleértve az ajánlattételben való összejátszást, az import- vagy exportkorlátozásokat és/vagy más versenytársak elleni versenyellenes cselekedeteket. Az ilyen gyakorlatok az EGT-megállapodás 53. cikkének legsúlyosabb megsértései közé tartoznak.

(4)  HL C 294., 2009.12.3., 7. o., valamint a HL 64. EGT-kiegészítése, 2009.12.3., 1. o.

(5)  Lásd a 33. pontot.

(6)  A 85/76. sz., Hoffmann–La Roche kontra Bizottság ügy (EBHT 1979., 461. o., 9. és 11. pont). A Hatóságnak biztosítania kell a felügyeleti és bírósági megállapodásnak, az EFTA-Bíróság joggyakorlatának és az Európai Unió Bírósága joggyakorlatának (lásd E-15/10. sz., Posten Norge AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügy (2012) EFTA Ct. Rep. 246, 85–92. bekezdések) megfelelően a felek eljárási jogainak tiszteletben tartását.

(7)  A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 10a. cikkének (2) bekezdésében a „lehetséges bírságra” történő utalás biztosítja a Hatóság számára a lehetőséget, hogy a vitarendezési megbeszélésekben érintett feleket a bírságokról szóló iránymutatás, illetve – adott esetben – az ebben a közleményben és az engedékenységi közleményben foglalt iránymutatás értelmében tájékoztassák az ellenük kiszabható bírság várható mértékéről.

(8)  E célból a felek rendelkezésére bocsátják az ügy irataiban az adott pillanatban hozzáférhető valamennyi dokumentum listáját.

(9)  Ez a 16. és 17. pontban ismertetett megbeszélések eredményeként fog létrejönni.

(10)  A vitarendezési eljárásban a kifogásközlésnek tartalmaznia kell az ahhoz szükséges információkat, hogy a felek ellenőrizhessék, a kifogásközlés tükrözi-e vitarendezési beadványukat.

(11)  Az ítélkezési gyakorlattal összhangban a Hatósághatározatait csak olyan kifogásokra alapozza, amelyekkel kapcsolatban a feleknek módjuk volt álláspontjuk ismertetésére. A feleknek ezért joguk van hozzáférni a Hatóságirataihoz azzal a feltétellel, hogy tiszteletben tartják a vállalkozások üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekeit.

(12)  A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 11. cikke (1) bekezdésének, illetve a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

(13)  Iránymutatás a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről, 22. pont. HL C 314., 2006.12.21., 84. o., valamint a HL 63. EGT-kiegészítése, 2006.12.21., 44. o.

(14)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye a versenyhatóságok EFTA-hálózatán belüli együttműködésről, HL C 227., 2006.9.21., 10. o., és a HL 47. EGT-kiegészítése, 2006.9.21., 1. o.

(15)  HL C 305., 2006.12.14., 19. o., valamint a HL 62. EGT-kiegészítése, 2006.12.14., 21. o.

(16)  300/12/COL sz. EFTA felügyeleti hatósági közlemény, megtalálható a Hatóság honlapján a következő címen: http://www.eftasurv.int/press–publications/rules-on-access-to-documents/

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 20.2.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 48/14

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2014/C 48/06)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„Image” (KAFAE DOI TUNG)

EK-sz.: TH-PGI-0005-0814-27.05.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Image” (Kafae Doi Tung)

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Thaiföld

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.8. osztály: | a Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.) |
| --- | --- |

1.8. osztály:

a Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Kafae Doi Tung” elnevezés a Chiang Rai tartományban található Nang Non hegységben, 800–1 200 méteres tengerszint feletti magasságban, a Doi Tung Fejlesztési Projekt két amphurt (járást) – a Mae Fah Luang és a Mae Sai járást – magában foglaló, az északi szélesség 20 fok 13 perc 45 másodperc és 20 fok 26 perc 39 másodperc, valamint a keleti hosszúság 99 fok 43 perc 18 másodperc és 99 fok 52 perc 52 másodperc között elhelyezkedő területén (a továbbiakban: a meghatározott földrajzi terület) termesztett kávécserjékből nyert Arabica kávébabra utal. A „Kafae Doi Tung” kávé kizárólag a Catimor, Caturra és Catuai hibridek keresztezéséből származó, kereskedelmi célú Arabica hibridfajtákból készül.

A „Kafae Doi Tung” kávé egy termőhelyről származó kávé. A kávécserjéket gazdag növényzetű erdők által a napsütéstől védett környezetben termesztik, és a feldolgozás valamennyi szakaszában nagy figyelemmel gondozzák őket. A kávét körültekintő feldolgozásnak vetik alá az ültetéstől a pörkölésen át a csomagolásig. A „Kafae Doi Tung” toxin- és ochratoxinmentes. Ennek köszönhetően a „Kafae Doi Tung” gyümölcsösen édes illatú/aromájú, ugyanakkor lágyan savas, közepes testességű és kóstolási érzetű, egyedi és harmonikus ízű kávé.

A termék jellemzői

| — | Kávé: A megbízható tulajdonságok fenntartása céljából a Catimor, Caturra és Catuai hibridek keresztezésével nyert Arabica fajta. |
| --- | --- |

—

Kávé: A megbízható tulajdonságok fenntartása céljából a Catimor, Caturra és Catuai hibridek keresztezésével nyert Arabica fajta.

A „Kafae Doi Tung” fizikai jellemzői:

| — | Zöld kávébab: A „Kafae Doi Tung” minőségi zöld babszemei kékeszöld vagy zöld színűek, nedvességtartalmuk 10–12 %. |
| --- | --- |

—

Zöld kávébab: A „Kafae Doi Tung” minőségi zöld babszemei kékeszöld vagy zöld színűek, nedvességtartalmuk 10–12 %.

| — | Pörkölt kávé: A minőségi „Kafae Doi Tung” pörkölt kávé mérsékelten savas és közepesen testes ízű. A kávét világos, közepesen sötét és nagyon sötét színűre pörkölhetik. A „Kafae Doi Tung” színe a barnástól a sötétbarnáig terjed, és gyümölcsösen édes illatú/aromájú, ugyanakkor lágyan savas, közepesen testes és telt érzetű, egyedi és harmonikus ízű kávé. |
| --- | --- |

—

Pörkölt kávé: A minőségi „Kafae Doi Tung” pörkölt kávé mérsékelten savas és közepesen testes ízű. A kávét világos, közepesen sötét és nagyon sötét színűre pörkölhetik. A „Kafae Doi Tung” színe a barnástól a sötétbarnáig terjed, és gyümölcsösen édes illatú/aromájú, ugyanakkor lágyan savas, közepesen testes és telt érzetű, egyedi és harmonikus ízű kávé.

2006-ban a thaiföldi Kereskedelmi Minisztérium szellemitulajdon-jogokért felelős osztálya földrajzi jelzést jegyzett be „Kafae Doi Tung” kávéra, amelynek értelmében a „Kafae Doi Tung” márkanév kizárólag a 800–1 200 méteres tengerszint feletti magasságban termesztett, egy termőhelyről származó kávé esetében használható.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

| 1. | A kávébogyók a Doi Tung Fejlesztési Projekt területéről származnak. |
| --- | --- |

1.

A kávébogyók a Doi Tung Fejlesztési Projekt területéről származnak.

| 2. | A zöld kávét a Doi Tung Fejlesztési Projekt területen található kávécserjék friss bogyóiból nyerik, és a Mae Fah Luang Alapítvány irányítása mellett a Doi Tung Fejlesztési Projekt üzemében dolgozzák fel. |
| --- | --- |

2.

A zöld kávét a Doi Tung Fejlesztési Projekt területen található kávécserjék friss bogyóiból nyerik, és a Mae Fah Luang Alapítvány irányítása mellett a Doi Tung Fejlesztési Projekt üzemében dolgozzák fel.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Ültetés

| 1. | A vetőmagokat betegségektől és kártevőktől mentes, nagy rügyfakadási arányt mutató, magas hozamú növényekből választják ki. A vetőmagok kiválasztásáért a Mae Fah Luang Alapítvány mezőgazdasági osztálya felel. |
| --- | --- |

1.

A vetőmagokat betegségektől és kártevőktől mentes, nagy rügyfakadási arányt mutató, magas hozamú növényekből választják ki. A vetőmagok kiválasztásáért a Mae Fah Luang Alapítvány mezőgazdasági osztálya felel.

| 2. | Az ültetvények 800–1 200 méteres tengerszint feletti magasságban, gazdag növényzetű erdők által a napsütéstől természetes módon védett környezetben találhatók. A terület napsütéstől védett jellege és a lejtős hegyoldalak a kávébogyók lassú érését eredményezik, így a kávébab íze összetetté, gazdaggá és intenzívvé válik. |
| --- | --- |

2.

Az ültetvények 800–1 200 méteres tengerszint feletti magasságban, gazdag növényzetű erdők által a napsütéstől természetes módon védett környezetben találhatók. A terület napsütéstől védett jellege és a lejtős hegyoldalak a kávébogyók lassú érését eredményezik, így a kávébab íze összetetté, gazdaggá és intenzívvé válik.

| 3. | A cserjéket egymástól hozzávetőleg 2 × 2 méteres távolságban ültetik el. |
| --- | --- |

3.

A cserjéket egymástól hozzávetőleg 2 × 2 méteres távolságban ültetik el.

| 4. | Egész évben rendszeresen vágják a füvet és gyomirtást végeznek. A levágott füvet a cserjék tövénél az ültetőgödör befedésére használják. |
| --- | --- |

4.

Egész évben rendszeresen vágják a füvet és gyomirtást végeznek. A levágott füvet a cserjék tövénél az ültetőgödör befedésére használják.

| 5. | Megfelelő időközönként trágyázzák a talajt, valamint a levelek és a gyümölcsök táplálása céljából levéltrágyát használnak. |
| --- | --- |

5.

Megfelelő időközönként trágyázzák a talajt, valamint a levelek és a gyümölcsök táplálása céljából levéltrágyát használnak.

| 6. | A kártevők elszaporodásának megelőzése és a kártevő-mentesítés során nem használnak vegyi anyagokat. |
| --- | --- |

6.

A kártevők elszaporodásának megelőzése és a kártevő-mentesítés során nem használnak vegyi anyagokat.

| 7. | Annak érdekében, hogy új ágakat hozó hajtások fejlődhessenek, az ágakat – a Mae Fah Luang Alapítvány előírásának megfelelően – megmetszik. |
| --- | --- |

7.

Annak érdekében, hogy új ágakat hozó hajtások fejlődhessenek, az ágakat – a Mae Fah Luang Alapítvány előírásának megfelelően – megmetszik.

Betakarítás és a pergamenhéjas kávé előállítása

| 1. | Az éves betakarítás ideje októbertől februárig tart. |
| --- | --- |

1.

Az éves betakarítás ideje októbertől februárig tart.

| 2. | Kizárólag az érett bogyókat szedik le, a szedést pedig aprólékos gonddal, kézzel végzik. |
| --- | --- |

2.

Kizárólag az érett bogyókat szedik le, a szedést pedig aprólékos gonddal, kézzel végzik.

| 3. | A leszedett bogyókat ugyanazon a napon, késedelem nélkül az üzembe szállítják. |
| --- | --- |

3.

A leszedett bogyókat ugyanazon a napon, késedelem nélkül az üzembe szállítják.

| 4. | A mosást korszerű gépekkel végzik, amelyek eltávolítják a leveleket, majd az éretlen bogyókat a víz felszínére juttatják, ahonnan azután kiemelik őket. Ezt követően a jó minőségű bogyók húsát eltávolítják a magról. |
| --- | --- |

4.

A mosást korszerű gépekkel végzik, amelyek eltávolítják a leveleket, majd az éretlen bogyókat a víz felszínére juttatják, ahonnan azután kiemelik őket. Ezt követően a jó minőségű bogyók húsát eltávolítják a magról.

| 5. | A kiválogatott kávészemeket centrifugába teszik, amellyel eltávolítják róluk a nyálkát. Ezt követően a kávészemeket mintegy 36 órán át vízben erjesztik a nyálka maradéktalan eltávolítása érdekében, ami szerepet játszik a kávébab egyedi aromájának és ízének kialakulásában is. |
| --- | --- |

5.

A kiválogatott kávészemeket centrifugába teszik, amellyel eltávolítják róluk a nyálkát. Ezt követően a kávészemeket mintegy 36 órán át vízben erjesztik a nyálka maradéktalan eltávolítása érdekében, ami szerepet játszik a kávébab egyedi aromájának és ízének kialakulásában is.

| 6. | Az erjesztést követően a babszemeket friss, folyó vízzel átmossák, majd 30 percenként forgatva, betonnal burkolt udvaron, a napon szárítják. Ezt mindennap megismétlik addig, amíg a babszemek nedvességtartalma 10–12 %-ra csökken. |
| --- | --- |

6.

Az erjesztést követően a babszemeket friss, folyó vízzel átmossák, majd 30 percenként forgatva, betonnal burkolt udvaron, a napon szárítják. Ezt mindennap megismétlik addig, amíg a babszemek nedvességtartalma 10–12 %-ra csökken.

A pergamenhéjas kávé csomagolása és tárolása

A 10–12 % nedvességtartalmú, száraz pergamenhéjas kávét vászonzsákba csomagolják és napfénytől védett, jól szellőző helyen, raklapokon tárolják.

A zöld kávébab előállítása

Ez a folyamat négy lépésből áll. Az endokarpiumot elválasztják a száraz kávébabtól, majd a kávét egy befúvógépbe helyezik, hogy megtisztítsák a maradék üledéktől. A zöld kávészemeket méretük tekintetében átmérőjük szerint, tömegük tekintetében gravitációs eljárással válogatják szét. E folyamat során állítják elő a Peaberry, Extra Fancy, Fancy, No 1 és Prime néven ismert, minőségi zöld „Kafae Doi Tung” kávébabokat. A kávébabok színe kékeszöld vagy szürkészöld, nedvességtartalmuk 10–12 %.

A pörkölt kávé előállítása

A zöld kávébabokat tapasztalt pörkölőmunkások korszerű pörkölőgépekkel megpörkölik. A kávét különböző – világos, közepesen sötét és nagyon sötét – színűre pörkölhetik. Elsőként egy kis mennyiséget pörkölnek meg, amelyet a nagy tételben történő pörkölés előtt kóstolással ellenőriznek. Pörkölés után valamennyi tételt kóstolással ellenőrzik, valamint egy külön eljárással gondosan eltávolítják a szén-dioxidot, szem előtt tartva a kávé aromájának megőrzését. A pörkölési folyamat rendszerint körülbelül 12–15 percig tart.

Ezután a különböző méretű és minőségű pörkölt kávészemeket különböző összetételi arányok szerint összekeverik.

Három különböző fokozatú – durva, közepes és finom szemcséjű – darált pörkölt kávét állítanak elő.

A származás igazolása

A kávétermesztők nyilvántartásba vétele útján a teljes előállítási folyamatot ellenőrzik és nyomon követik. Az ellenőrzést a Mae Fah Luang Alapítvány végzi. A „Kafae Doi Tung” kávé nyomonkövethetősége céljából a fent ismertetett előállítási folyamatot dokumentálni kell.

A „Kafae Doi Tung” kávé előállítási folyamatát a Mae Fah Luang Alapítvány által létrehozott belső ellenőrzési rendszer szerint kell ellenőrizni, és az Alapítvány jogosult arra, hogy a „Kafae Doi Tung” kávé előállítását és tárolását bármikor előzetes bejelentés nélkül ellenőrizze.

A „Kafae Doi Tung” kávé termesztésével, betakarításával, feldolgozásával, csomagolásával és forgalmazásával foglalkozó azon vállalkozóknak, akik használni kívánják a „Kafae Doi Tung” földrajzi jelzést, nyilvántartásba kell vetetniük magukat a Mae Fah Luang Alapítvány hivatalánál. Az érintetteknek üzemviteli kézikönyvet kell összeállítaniuk és be kell nyújtaniuk azt a hivatalhoz.

A tagok kilépéséről vagy adatainak megváltozásáról értesíteni kell a Mae Fah Luang Alapítvány hivatalának vezetőjét. Ilyen értesítés hiányában a tagságot automatikusan megszüntetik.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A csomagoláson frissen tartó szelep található, amely lehetővé teszi a levegő kiáramlását, de megakadályozza, hogy a levegő kívülről a zsákba jusson. A „Kafae Doi Tung” kávét három különböző – 200 grammos, 500 grammos és 1 000 grammos – kiszerelésben csomagolják. A minőség és az eredetiség biztosítása érdekében a csomagolást a Mae Fah Luang Alapítvány felügyelete mellett kell elvégezni.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

| 1. | A csomagoláson fel kell tüntetni a „

  ” és/vagy a „KAFAE DOI TUNG” elnevezést. |
| --- | --- |

1.

Image

| 2. | Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) engedélyezte pecsétjének a csomagoláson való feltüntetését. Ez nem kötelező. |
| --- | --- |

2.

Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) engedélyezte pecsétjének a csomagoláson való feltüntetését. Ez nem kötelező.

| 3. | A thaiföldi földrajzi jelzés logójának, valamint (az európai nyilvántartásba vételt követően) az uniós logónak a használata kötelező. |
| --- | --- |

3.

A thaiföldi földrajzi jelzés logójának, valamint (az európai nyilvántartásba vételt követően) az uniós logónak a használata kötelező.

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Az előállítási folyamat valamennyi lépésének otthont adó meghatározott földrajzi terület Doi Tung területe, amely Chiang Rai tartomány Mae Fah Luang és Mae Sai járásainak határán fekszik. Ez az északi szélesség 20 fok 13 perc 45 másodperc és 20 fok 26 perc 39 másodperc, valamint a keleti hosszúság 99 fok 43 perc 18 másodperc és 99 fok 52 perc 52 másodperc között található, 93 515 rai (149,62 négyzetkilométer) kiterjedésű földterületet foglalja magában.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A meghatározott földrajzi terület túlnyomó részén a keleti és nyugati oldalon egyaránt északról dél felé húzódó, magas hegységek találhatók, amelyek középen egy szűk völgyet határolnak. A Doi Tung Fejlesztési Projekt területén összetett hegyláncok találhatók, amelyek számos különböző, az időjárás hatásaival szemben egyformán ellenálló kőzetből épülnek fel. A meredek hegyoldalakon számos vízfolyás és patak alakult ki, például a Nam Puen, a Huay Pueng, a Huey Jalaw, a Huay Pa Kluey, a Huey Nam Rin, a Mae Nam Rai és a Nam Dang. Évente legalább 120 napon bőséges csapadék jellemző a területre. Az átlagos éves csapadékmennyiség 2 266 milliméter, az átlaghőmérséklet kb. 22 °C. A talaj túlnyomórészt vályogos, agyagos-vályogos, homokos-vályogos és agyagos, vízelvezető képessége mérsékelt.

5.2.   A termék sajátosságai

Zöld kávébab

Az előállítási folyamat eredményei a Peaberry, Extra Fancy, Fancy, No 1 és Prime néven ismert, minőségi zöld „Kafae Doi Tung” kávébabok. A kávébabok színe kékeszöld vagy szürkészöld, nedvességtartalmuk 10–12 %. A minőségi zöld Doi Tung kávébabot a következő négy lépésből álló eljárással állítják elő. Elsőként az endokarpiumot elválasztják a száraz pergamenhéjas kávétól. Ezután egy befúvógépben megtisztítják a kávébabokat az üledéktől és más idegen anyagoktól, többek között a sérült vagy tökéletlen kávészemektől. Harmadik lépésként átmérőjük szerint, majd végül – gravitációs eljárással – tömegük szerint kiválogatják a kávészemeket, hogy kiszűrjék a hibás babszemeket és a kavicsokat.

Pörkölt kávé

A zöld kávébabokat tapasztalt pörkölőmunkások korszerű pörkölőgépekkel pörkölik meg a Doi Tung Fejlesztési Projekt területén. A kávét különböző – világos, közepesen sötét és nagyon sötét – színűre pörkölhetik. Elsőként egy kis mennyiséget pörkölnek meg, amelyet a nagy tételben történő pörkölés előtt kóstolással ellenőriznek. Pörkölés után az összes tételt kóstolással ellenőrzik. Külön eljárással gondosan eltávolítják a szén-dioxidot, szem előtt tartva a kávé aromájának megőrzését. Ezután a különböző méretű és minőségű pörkölt kávészemeket különböző összetételi arányok szerint összekeverik.

Ezután a pörkölt kávét frissen tartó szeleppel rendelkező alumíniumfólia-zsákban légmentesen lezárják, így biztosítják a szén-dioxid távozását, miközben megakadályozzák, hogy a levegő kívülről a zsákba jusson. A pörkölt „Kafae Doi Tung” termékleírása:

Nedvességtartalom: kevesebb mint 5 %

Invertcukor: legalább 1,5 %

Hamutartalom összesen: a szárazanyag 3–6 %-a

Vízben oldható hamu: az összes hamutartalom legalább 75 %-a

Koffein: legalább 1 %

Petroléter-kivonat: 8–28 %

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A Doi Tung Fejlesztési Projekt egy 1988-ban az újraerdősítés ösztönzése és a kábítószer elleni küzdelem előmozdítása céljából elindított királyi kezdeményezés. Az Arabica kávét több más terménnyel együtt választották ki arra, hogy a hegyi törzsek a mák kiváltására termesszék. Ez a királyi kezdeményezésű projekt munkahelyeket teremtett és stabil jövedelmet biztosít a helyi lakosok számára, akik így önellátóvá váltak.

A Doi Tung Fejlesztési Projektnek odaítélték az UNODC pecsétjét, amelyet fel lehet tüntetni a „Kafae Doi Tung” csomagolásán.

Ezenfelül, mivel a „Kafae Doi Tung” kávét újraerdősítési területen termesztik, valamennyi kávécserje gazdag növényzetű erdők által a napsütéstől védett környezetben növekszik. A napsütéstől védett elhelyezkedésnek és a magasságnak, valamint a szerves műtrágya használatának köszönhetően a kávébogyók fokozatosan érnek meg, és így alakul ki a Doi Tung kávébab egyedi és intenzív ízvilága. A gazdag növényzetű erdők lehullott levelei természetes trágyaként elősegítik a talaj tápanyagtartalmának javítását, miközben a nagy fák alatti, napsütéstől védett környezet kiegyensúlyozott ökoszisztémát, valamint számos madár, állat és fafajta számára természetes élőhelyet biztosít.

A természeti és emberi tényezők fontos szerepet töltenek be a „Kafae Doi Tung” előállításában. A Doi Tung egy 800–1 200 méteres tengerszint feletti magasságba (közepes termesztési magasság) emelkedő hegy, amely alkalmas az Arabica kávé termesztésére. Az Arabica kávé növekedését biztosító, napsütéstől természetes módon védett környezet lehetővé teszi a kávébogyók lassú érését, valamint összetett, gazdag, intenzív ízt és aromát eredményez. Ezt a környezetet a kávéfajták aprólékos gondossággal végzett kiválasztása, körültekintő gondozás, összetett betakarítási eljárások és szabványos előállítási folyamat egészítik ki.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---