# Uradni list C 349E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.349.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 349E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5629. november 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.349.slv

Uradni list

Evropske unije

C 349E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5629. november 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 3.–5. julija 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 316 E, 19.10.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 3. julij 2012 |
| 2013/C 349E/01 | Razvoj makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v SredozemljuResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (2011/2179(INI)) | 1 |
| 2013/C 349E/02 | Izvajanje zakonodaje EU o vodahResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o izvajanju zakonodaje EU o vodah pred potrebnim celovitim pristopom k evropskim izzivom na področju vode (2011/2297(INI)) | 9 |
| 2013/C 349E/03 | eCall: nova storitev 112 za državljaneResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o eCall: nova storitev 112 za državljane (2012/2056(INI)) | 19 |
| 2013/C 349E/04 | Privlačnost za naložbe v EvropoResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (2011/2288(INI)) | 27 |
| 2013/C 349E/05 | Trgovinski vidiki vzhodnega partnerstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o trgovinskih vidikih vzhodnega partnerstva (2011/2306(INI)) | 38 |
| | Sreda, 4. julij 2012 |
| 2013/C 349E/06 | Proračun za leto 2013 - Pooblastilo za trialogResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (2012/2016(BUD)) | 48 |
| 2013/C 349E/07 | Strategija Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (2012/2043(INI)) | 62 |
| 2013/C 349E/08 | Določitev pravnega okvira EU za zaščito hišnih in potepuških živaliResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o vzpostavitvi pravnega okvira EU za varstvo hišnih in potepuških živali (2012/2670(RSP)) | 71 |
| 2013/C 349E/09 | Sklepi zasedanja Evropskega sveta (28. - 29. junij 2012)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o zasedanju Evropskega sveta junija 2012 (2011/2923(RSP)) | 72 |
| 2013/C 349E/10 | Dostop do osnovnih bančnih storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 s priporočili Komisiji o dostopu do osnovnih bančnih storitev (2012/2055(INI)) | 74 |
| PRILOGA K RESOLUCIJI: | 77 |
| | Četrtek, 5. julij 2012 |
| 2013/C 349E/11 | Politika EU o Zahodnem bregu in vzhodnem JeruzalemuResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o politiki EU o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu (2012/2694(RSP)) | 82 |
| 2013/C 349E/12 | Nasilje nad lezbijkami ter pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v AfrikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki (2012/2701(RSP)) | 88 |
| 2013/C 349E/13 | Svoboda izražanja v Belorusiji, zlasti zadeva Andrzeja PoczobutaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o Belorusiji: zlasti zadevi Andrzeja Poczobuta (2012/2702(RSP)) | 93 |
| 2013/C 349E/14 | Škandal s prisilnim splavom na KitajskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (2012/2712(RSP)) | 98 |
| 2013/C 349E/15 | Izobraževanje o razvoju in dejavno globalno državljanstvoIzjava Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o izobraževanju o razvoju in dejavnem globalnem državljanstvu | 99 |
| 2013/C 349E/16 | Razglasitev evropskega dneva obrtniško izdelanega sladoledaIzjava Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o razglasitvi evropskega dneva obrtniško izdelanega sladoleda | 100 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 3.–5. julija 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 316 E, 19.10.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 3. julij 2012

2013/C 349E/01

Razvoj makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v SredozemljuResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (2011/2179(INI))

1

2013/C 349E/02

Izvajanje zakonodaje EU o vodahResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o izvajanju zakonodaje EU o vodah pred potrebnim celovitim pristopom k evropskim izzivom na področju vode (2011/2297(INI))

9

2013/C 349E/03

eCall: nova storitev 112 za državljaneResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o eCall: nova storitev 112 za državljane (2012/2056(INI))

19

2013/C 349E/04

Privlačnost za naložbe v EvropoResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (2011/2288(INI))

27

2013/C 349E/05

Trgovinski vidiki vzhodnega partnerstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o trgovinskih vidikih vzhodnega partnerstva (2011/2306(INI))

38

Sreda, 4. julij 2012

2013/C 349E/06

Proračun za leto 2013 - Pooblastilo za trialogResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (2012/2016(BUD))

48

2013/C 349E/07

Strategija Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (2012/2043(INI))

62

2013/C 349E/08

Določitev pravnega okvira EU za zaščito hišnih in potepuških živaliResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o vzpostavitvi pravnega okvira EU za varstvo hišnih in potepuških živali (2012/2670(RSP))

71

2013/C 349E/09

Sklepi zasedanja Evropskega sveta (28. - 29. junij 2012)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o zasedanju Evropskega sveta junija 2012 (2011/2923(RSP))

72

2013/C 349E/10

Dostop do osnovnih bančnih storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 s priporočili Komisiji o dostopu do osnovnih bančnih storitev (2012/2055(INI))

74

PRILOGA K RESOLUCIJI:

77

Četrtek, 5. julij 2012

2013/C 349E/11

Politika EU o Zahodnem bregu in vzhodnem JeruzalemuResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o politiki EU o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu (2012/2694(RSP))

82

2013/C 349E/12

Nasilje nad lezbijkami ter pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v AfrikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki (2012/2701(RSP))

88

2013/C 349E/13

Svoboda izražanja v Belorusiji, zlasti zadeva Andrzeja PoczobutaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o Belorusiji: zlasti zadevi Andrzeja Poczobuta (2012/2702(RSP))

93

2013/C 349E/14

Škandal s prisilnim splavom na KitajskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (2012/2712(RSP))

98

2013/C 349E/15

Izobraževanje o razvoju in dejavno globalno državljanstvoIzjava Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o izobraževanju o razvoju in dejavnem globalnem državljanstvu

99

2013/C 349E/16

Razglasitev evropskega dneva obrtniško izdelanega sladoledaIzjava Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o razglasitvi evropskega dneva obrtniško izdelanega sladoleda

100

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 3. julij 2012 |
| 2013/C 349E/17 | Elektronski podpis predlogov sprememb (razlaga druge alinee odstavka 1 člena 156 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o pilotnem projektu, ki dovoljuje elektronski podpis predlogov sprememb, podanih v odboru (razlaga druge alinee odstavka 1 člena 156 Poslovnika) | 101 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 3. julij 2012

2013/C 349E/17

Elektronski podpis predlogov sprememb (razlaga druge alinee odstavka 1 člena 156 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o pilotnem projektu, ki dovoljuje elektronski podpis predlogov sprememb, podanih v odboru (razlaga druge alinee odstavka 1 člena 156 Poslovnika)

101

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 3. julij 2012 |
| 2013/C 349E/18 | Zavarovanje in pozavarovanje (Solventnost II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2012)0110Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede rokov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv | 103 |
| 2013/C 349E/19 | Pridružitev čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS)) | 103 |
| 2013/C 349E/20 | Enotno evropsko železniško območje ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 104 |
| P7_TC2-COD(2010)0253Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) | 105 |
| 2013/C 349E/21 | Tahograf (nadzorna naprava) v cestnem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0196Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 106 |
| 2013/C 349E/22 | Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD)) | 148 |
| P7_TC1-COD(2011)0137Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov | 148 |
| | Sreda, 4. julij 2012 |
| 2013/C 349E/23 | Skupna pravila za sheme neposrednih podpor za kmete ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD)) | 180 |
| P7_TC1-COD(2010)0267Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete | 181 |
| 2013/C 349E/24 | Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD)) | 215 |
| P7_TC1-COD(2010)0266Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) | 216 |
| 2013/C 349E/25 | Skupna ureditev kmetijskih trgov in posebne določbe za nekatere kmetijske proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD)) | 231 |
| P7_TC1-COD(2010)0385Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") | 232 |
| PRILOGA I | 425 |
| PRILOGA II | 448 |
| PRILOGA III | 449 |
| PRILOGA IV | 455 |
| PRILOGA V | 457 |
| PRILOGA VI | 460 |
| PRILOGA VII | 461 |
| PRILOGA VIII | 463 |
| PRILOGA IX | 464 |
| PRILOGA X | 465 |
| PRILOGA XI | 466 |
| PRILOGA XII | 466 |
| Dodatek k Prilogi XII (iz dela II) | 481 |
| PRILOGA XIII | 484 |
| PRILOGA XIV | 488 |
| PRILOGA XV | 489 |
| PRILOGA XVI | 490 |
| PRILOGA XVII | 490 |
| PRILOGA XVIII | 503 |
| PRILOGA XIX | 504 |
| PRILOGA XX | 504 |
| 2013/C 349E/26 | Financiranje skupne kmetijske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD)) | 519 |
| P7_TC1-COD(2010)0365Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008 | 520 |
| 2013/C 349E/27 | Ekološka pridelava in označevanje ekoloških proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD)) | 533 |
| P7_TC1-COD(2010)0364Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov | 533 |
| 2013/C 349E/28 | Sistem financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD)) | 545 |
| P7_TC1-COD(2010)0366Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic | 546 |
| 2013/C 349E/29 | Sporazum med EU in Rusijo o ohranitvi obveznosti o trgovini s storitvami ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o ohranitvi obveznosti o trgovini s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/30 | Sporazum med EU in Rusijo o trgovini z deli in komponentami motornih vozil ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/31 | Sporazum med EU in Rusijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine s strani Ruske federacije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE)) | 551 |
| 2013/C 349E/32 | Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Mehiko, Marokom, Novo Zelandijo, Singapurjem, Švico in Združenimi državami Amerike ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Združenimi mehiškimi državami, Kraljevino Maroko, Novo Zelandijo, Republiko Singapur, Švicarsko konfederacijo in Združenimi državami Amerike (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE)) | 552 |
| 2013/C 349E/33 | Neposredna plačila kmetom (2013) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD)) | 553 |
| P7_TC1-COD(2011)0286Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013 | 554 |
| | Četrtek, 5. julij 2012 |
| 2013/C 349E/34 | Protokol o Statutu Sodišča Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD)) | 555 |
| P7_TC1-COD(2011)0901AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu | 556 |
| 2013/C 349E/35 | Začasni sodniki Sodišča za uslužbence Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z začasnimi sodniki Sodišča za uslužbence Evropske unije (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD)) | 556 |
| P7_TC1-COD(2011)0902Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih sodnikih Sodišča za uslužbence Evropske unije | 557 |
| 2013/C 349E/36 | Finančna pomoč na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD)) | 557 |
| P7_TC1-COD(2011)0301Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij | 558 |
| 2013/C 349E/37 | Osnutek spremembe proračuna št. 3/2012: presežek iz proračunskega leta 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o stališču Sveta o osnutku spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Komisija (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD)) | 558 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 3. julij 2012

2013/C 349E/18

Zavarovanje in pozavarovanje (Solventnost II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

102

P7_TC1-COD(2012)0110Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede rokov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv

103

2013/C 349E/19

Pridružitev čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

103

2013/C 349E/20

Enotno evropsko železniško območje ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

104

P7_TC2-COD(2010)0253Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)

105

2013/C 349E/21

Tahograf (nadzorna naprava) v cestnem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0196Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

106

2013/C 349E/22

Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

148

P7_TC1-COD(2011)0137Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov

148

Sreda, 4. julij 2012

2013/C 349E/23

Skupna pravila za sheme neposrednih podpor za kmete ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

180

P7_TC1-COD(2010)0267Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

181

2013/C 349E/24

Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

215

P7_TC1-COD(2010)0266Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

216

2013/C 349E/25

Skupna ureditev kmetijskih trgov in posebne določbe za nekatere kmetijske proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD))

231

P7_TC1-COD(2010)0385Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT")

232

PRILOGA I

425

PRILOGA II

448

PRILOGA III

449

PRILOGA IV

455

PRILOGA V

457

PRILOGA VI

460

PRILOGA VII

461

PRILOGA VIII

463

PRILOGA IX

464

PRILOGA X

465

PRILOGA XI

466

PRILOGA XII

466

Dodatek k Prilogi XII (iz dela II)

481

PRILOGA XIII

484

PRILOGA XIV

488

PRILOGA XV

489

PRILOGA XVI

490

PRILOGA XVII

490

PRILOGA XVIII

503

PRILOGA XIX

504

PRILOGA XX

504

2013/C 349E/26

Financiranje skupne kmetijske politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

519

P7_TC1-COD(2010)0365Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008

520

2013/C 349E/27

Ekološka pridelava in označevanje ekoloških proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

533

P7_TC1-COD(2010)0364Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov

533

2013/C 349E/28

Sistem financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

545

P7_TC1-COD(2010)0366Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic

546

2013/C 349E/29

Sporazum med EU in Rusijo o ohranitvi obveznosti o trgovini s storitvami ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o ohranitvi obveznosti o trgovini s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

550

2013/C 349E/30

Sporazum med EU in Rusijo o trgovini z deli in komponentami motornih vozil ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

550

2013/C 349E/31

Sporazum med EU in Rusijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine s strani Ruske federacije ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

551

2013/C 349E/32

Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Mehiko, Marokom, Novo Zelandijo, Singapurjem, Švico in Združenimi državami Amerike ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Združenimi mehiškimi državami, Kraljevino Maroko, Novo Zelandijo, Republiko Singapur, Švicarsko konfederacijo in Združenimi državami Amerike (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

552

2013/C 349E/33

Neposredna plačila kmetom (2013) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

553

P7_TC1-COD(2011)0286Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013

554

Četrtek, 5. julij 2012

2013/C 349E/34

Protokol o Statutu Sodišča Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

555

P7_TC1-COD(2011)0901AStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu

556

2013/C 349E/35

Začasni sodniki Sodišča za uslužbence Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z začasnimi sodniki Sodišča za uslužbence Evropske unije (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

556

P7_TC1-COD(2011)0902Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih sodnikih Sodišča za uslužbence Evropske unije

557

2013/C 349E/36

Finančna pomoč na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

557

P7_TC1-COD(2011)0301Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij

558

2013/C 349E/37

Osnutek spremembe proračuna št. 3/2012: presežek iz proračunskega leta 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o stališču Sveta o osnutku spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Komisija (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

558

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012–2013 Seje: 3.–5. julija 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 316 E, 19.10.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 3. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/1

---

Torek, 3. julij 2012Razvoj makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju

P7_TA(2012)0269

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (2011/2179(INI))

2013/C 349 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju operativnega programa MED 2007–2013, ki ga je decembra 2007 sprejela Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega programa MED 2007–2013, ki ga je decembra 2007 sprejela Komisija,

| — | ob upoštevanju programa evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta za čezmejno sodelovanje "Sredozemski morski bazen" 2007–2013, ki ga je Komisija sprejela 14. avgusta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta za čezmejno sodelovanje "Sredozemski morski bazen" 2007–2013, ki ga je Komisija sprejela 14. avgusta 2008,

| — | ob upoštevanju strateškega načrta Arco Latino 2010–2015 "Strukturirano in inovativno Sredozemlje", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega načrta Arco Latino 2010–2015 "Strukturirano in inovativno Sredozemlje",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom "Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike" (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom "Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike" (COM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 o strategiji Evropske unije za Podonavje (COM(2010)0715) in okvirnega akcijskega načrta, ki spremlja strategijo (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 o strategiji Evropske unije za Podonavje (COM(2010)0715) in okvirnega akcijskega načrta, ki spremlja strategijo (SEC(2009)0712),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o izvajanju strategije EU za Podonavje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o izvajanju strategije EU za Podonavje (3),

| — | ob upoštevanju poročila Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) z dne 29. januarja 2011 o teritorialni razsežnosti Unije za Sredozemlje – priporočila za prihodnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) z dne 29. januarja 2011 o teritorialni razsežnosti Unije za Sredozemlje – priporočila za prihodnost,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna dimenzija (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna dimenzija (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. junija 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju Strategije EU za regijo Baltskega morja (COM(2011)0381) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. junija 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju Strategije EU za regijo Baltskega morja (COM(2011)0381)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje – prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje – prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2011, s katerimi Evropski svet sprejema evropsko strategijo za Podonavje in poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo nadaljujejo z oblikovanjem morebitnih makroregionalnih strategij, zlasti za regijo Jadranskega in Jonskega morja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2011, s katerimi Evropski svet sprejema evropsko strategijo za Podonavje in poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo nadaljujejo z oblikovanjem morebitnih makroregionalnih strategij, zlasti za regijo Jadranskega in Jonskega morja,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2011 o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (COM(2011)0611),

| — | ob upoštevanju samoiniciativnega mnenja o ozemeljskem sodelovanju v Sredozemlju v okviru jadransko-jonske makroregije, ki je bilo enoglasno sprejeto na plenarnem zasedanju Odbora regij 11. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju samoiniciativnega mnenja o ozemeljskem sodelovanju v Sredozemlju v okviru jadransko-jonske makroregije, ki je bilo enoglasno sprejeto na plenarnem zasedanju Odbora regij 11. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju končne izjave predsedstva medinstitucionalnega foruma, ki se je 10. decembra 2011 odvijal v Catanii, in sicer na temo "Stari in novi akterji v Sredozemlju, ki se spreminja: vloga ljudstev, regij in lokalnih subjektov, vlad in nadnacionalnih institucij v okviru celostne strategije za skupni razvoj", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave predsedstva medinstitucionalnega foruma, ki se je 10. decembra 2011 odvijal v Catanii, in sicer na temo "Stari in novi akterji v Sredozemlju, ki se spreminja: vloga ljudstev, regij in lokalnih subjektov, vlad in nadnacionalnih institucij v okviru celostne strategije za skupni razvoj",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (6),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. januarja 2012 o sklenitvi pakta med otoki kot uradne evropske pobude (7) na podlagi člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. januarja 2012 o sklenitvi pakta med otoki kot uradne evropske pobude (7) na podlagi člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (COM(2012)0128), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (COM(2012)0128),

| — | ob upoštevanju beograjske deklaracije, ki je bila sprejeta na 14. Jadransko-jonskem svetu 30. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju beograjske deklaracije, ki je bila sprejeta na 14. Jadransko-jonskem svetu 30. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana" (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana" (COM(2011)0782),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0219/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0219/2012),

| A. | ker je bila makroregionalna strategija za Baltsko morje potrjena leta 2009 in je Komisija v zvezi z njo (Poročilo z dne 22. junija 2011 – COM(2011)0381) poudarila "pomen [tega] novega načina sodelovanja"; |
| --- | --- |

A.

ker je bila makroregionalna strategija za Baltsko morje potrjena leta 2009 in je Komisija v zvezi z njo (Poročilo z dne 22. junija 2011 – COM(2011)0381) poudarila "pomen [tega] novega načina sodelovanja";

| B. | ker je Svet v sklepih z dne 13. aprila 2011 (8) glede makroregionalne strategije za Podonavje Komisijo pozval, "naj pri strateškem usklajevanju odigra vodilno vlogo"; |
| --- | --- |

B.

ker je Svet v sklepih z dne 13. aprila 2011 (8) glede makroregionalne strategije za Podonavje Komisijo pozval, "naj pri strateškem usklajevanju odigra vodilno vlogo";

| C. | ker je cilj makroregionalne strategije odpreti novo področje za kohezijsko politiko v Evropi, katere namen je razvoj na teritorialni osnovi; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj makroregionalne strategije odpreti novo področje za kohezijsko politiko v Evropi, katere namen je razvoj na teritorialni osnovi;

| D. | ker je proračunska postavka "tehnična podpora za Baltsko morje", ki je bila na pobudo Evropskega parlamenta izglasovana ob sprejetju proračuna Unije za leto 2011, dokaz pomena takih sredstev za dober razvoj makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

D.

ker je proračunska postavka "tehnična podpora za Baltsko morje", ki je bila na pobudo Evropskega parlamenta izglasovana ob sprejetju proračuna Unije za leto 2011, dokaz pomena takih sredstev za dober razvoj makroregionalne strategije;

| E. | ker Komisija predlaga okrepitev nadnacionalnega sklopa politike teritorialnega sodelovanja v podporo novim makroregionalnim politikam (COM(2010)0642); |
| --- | --- |

E.

ker Komisija predlaga okrepitev nadnacionalnega sklopa politike teritorialnega sodelovanja v podporo novim makroregionalnim politikam (COM(2010)0642);

| F. | ker se že izvaja več projektov makroregij in mora Komisija kot koordinatorka pomagati pri vzpostavitvi trajnostnega upravljanja in opredeliti skupna merila in merljive kazalnike, ki bodo omogočali oceno njihove ustreznosti; |
| --- | --- |

F.

ker se že izvaja več projektov makroregij in mora Komisija kot koordinatorka pomagati pri vzpostavitvi trajnostnega upravljanja in opredeliti skupna merila in merljive kazalnike, ki bodo omogočali oceno njihove ustreznosti;

| G. | ker ima Sredozemlje v Evropi zgodovinsko vlogo; |
| --- | --- |

G.

ker ima Sredozemlje v Evropi zgodovinsko vlogo;

| H. | ker je tako imenovana arabska pomlad opozorila na strateški potencial zemljepisnih, političnih in gospodarskih vezi med obema stranema Sredozemskega morja; |
| --- | --- |

H.

ker je tako imenovana arabska pomlad opozorila na strateški potencial zemljepisnih, političnih in gospodarskih vezi med obema stranema Sredozemskega morja;

| I. | ker je sodelovanje v okviru barcelonskega procesa in Unije za Sredozemlje uspešno in so bile v okviru evropske sosedske politike sprožene pobude za večstransko in dvostransko sodelovanje znotraj instrumentov in programov EU, kot sta MED in ENPI; |
| --- | --- |

I.

ker je sodelovanje v okviru barcelonskega procesa in Unije za Sredozemlje uspešno in so bile v okviru evropske sosedske politike sprožene pobude za večstransko in dvostransko sodelovanje znotraj instrumentov in programov EU, kot sta MED in ENPI;

| J. | glede na trenutni razvoj Unije za Sredozemlje in dejstva, da se bodo še povečale njene možnosti, da v regiji deluje kot katalizator; |
| --- | --- |

J.

glede na trenutni razvoj Unije za Sredozemlje in dejstva, da se bodo še povečale njene možnosti, da v regiji deluje kot katalizator;

| K. | ker bi makroregionalni pristop omogočil opredelitev celostnega projekta v tem, za prihodnost Unije ključnem prostoru, da bi našli pot iz sedanje krize in odgovorili na pričakovanja vseh sosednjih regij, zlasti pričakovanja narodov na južnih obalah; |
| --- | --- |

K.

ker bi makroregionalni pristop omogočil opredelitev celostnega projekta v tem, za prihodnost Unije ključnem prostoru, da bi našli pot iz sedanje krize in odgovorili na pričakovanja vseh sosednjih regij, zlasti pričakovanja narodov na južnih obalah;

| L. | ker je sredozemski prostor skladna celota, ki sestavlja isti kulturni in okoljski bazen ter ima zaradi sredozemskega podnebja številne skupne značilnosti in prednostne naloge: iste vrste kmetijske proizvodnje, bogate obnovljive vire energije, zlasti sončne, pomen turizma, enako ogroženost zaradi naravnih nesreč (požari, poplave, potresi, redki vodni viri) in ogroženost, ki izhaja iz človeške dejavnosti, zlasti onesnaževanje morja; |
| --- | --- |

L.

ker je sredozemski prostor skladna celota, ki sestavlja isti kulturni in okoljski bazen ter ima zaradi sredozemskega podnebja številne skupne značilnosti in prednostne naloge: iste vrste kmetijske proizvodnje, bogate obnovljive vire energije, zlasti sončne, pomen turizma, enako ogroženost zaradi naravnih nesreč (požari, poplave, potresi, redki vodni viri) in ogroženost, ki izhaja iz človeške dejavnosti, zlasti onesnaževanje morja;

| M. | ker je Sredozemlje zelo veliko območje, ki se od vzhoda do zahoda razteza v širini skoraj 4 000 km in obsega številne otoke in območja s kopenskimi in morskimi mejami s severno Afriko, in ker je treba na tem območju spodbujati široko mrežo morskih cest, ki omogočajo razvoj trgovine in hkrati zmanjšujejo njene emisije CO2; |
| --- | --- |

M.

ker je Sredozemlje zelo veliko območje, ki se od vzhoda do zahoda razteza v širini skoraj 4 000 km in obsega številne otoke in območja s kopenskimi in morskimi mejami s severno Afriko, in ker je treba na tem območju spodbujati široko mrežo morskih cest, ki omogočajo razvoj trgovine in hkrati zmanjšujejo njene emisije CO2;

| N. | ker evropske institucije kljub členu 174 PDEU še niso sprejele trajne strategije, ki bi upoštevala posebne potrebe otokov; ker bi lahko polno dostopnost do sredozemskih otoških območij in njihovo boljšo vključenost v enotni evropski trg zagotovili z dodelitvijo ustreznih virov in celovitim pristopom k temu vprašanju, s tem pa priznali, da so tamkajšnji prebivalci v strukturno neugodnem položaju glede prometa in energije; |
| --- | --- |

N.

ker evropske institucije kljub členu 174 PDEU še niso sprejele trajne strategije, ki bi upoštevala posebne potrebe otokov; ker bi lahko polno dostopnost do sredozemskih otoških območij in njihovo boljšo vključenost v enotni evropski trg zagotovili z dodelitvijo ustreznih virov in celovitim pristopom k temu vprašanju, s tem pa priznali, da so tamkajšnji prebivalci v strukturno neugodnem položaju glede prometa in energije;

| O. | ker napreduje predlog jadransko-jonske makroregionalne strategije, ki je del dolgoletnega sodelovanja in solidarnosti na ozemlju okoli Jadranskega in Jonskega morja in jo podpira osem držav udeleženk jadransko-jonske pobude (AII), kot je s svojimi izjavami večkrat dokazala osmerica zunanjih ministrov podpisnikov pobude v Anconi (2010), Bruslju (2011) in Beogradu (2012); |
| --- | --- |

O.

ker napreduje predlog jadransko-jonske makroregionalne strategije, ki je del dolgoletnega sodelovanja in solidarnosti na ozemlju okoli Jadranskega in Jonskega morja in jo podpira osem držav udeleženk jadransko-jonske pobude (AII), kot je s svojimi izjavami večkrat dokazala osmerica zunanjih ministrov podpisnikov pobude v Anconi (2010), Bruslju (2011) in Beogradu (2012);

| P. | ker so bila za pripravo tega poročila organizirana srečanja s številnimi regijami, ki jih to zadeva, z Unijo za Sredozemlje in z različnimi organi, ki se v Evropski uniji ukvarjajo s politiko teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

P.

ker so bila za pripravo tega poročila organizirana srečanja s številnimi regijami, ki jih to zadeva, z Unijo za Sredozemlje in z različnimi organi, ki se v Evropski uniji ukvarjajo s politiko teritorialnega sodelovanja;

O makroregionalnih strategijah na splošno

| 1. | odobrava makroregionalni pristop politik teritorialnega sodelovanja med ozemlji, ki so del istega življenjskega območja: pomorskega prostora, gorskega masiva, povodja; meni, da makroregionalne strategije odpirajo novo poglavje v evropskem teritorialnem sodelovanju, saj se poslužujejo pristopa od spodaj navzgor in z boljšo uporabo razpoložljivih virov širijo sodelovanje na vse več področij; priporoča, da bi morale biti makroregionalne strategije glede na svojo očitno evropsko dodano vrednost deležne večje pozornosti v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, ki bi naj bilo okrepljeno po letu 2013; |
| --- | --- |

1.

odobrava makroregionalni pristop politik teritorialnega sodelovanja med ozemlji, ki so del istega življenjskega območja: pomorskega prostora, gorskega masiva, povodja; meni, da makroregionalne strategije odpirajo novo poglavje v evropskem teritorialnem sodelovanju, saj se poslužujejo pristopa od spodaj navzgor in z boljšo uporabo razpoložljivih virov širijo sodelovanje na vse več področij; priporoča, da bi morale biti makroregionalne strategije glede na svojo očitno evropsko dodano vrednost deležne večje pozornosti v okviru evropskega teritorialnega sodelovanja, ki bi naj bilo okrepljeno po letu 2013;

| 2. | meni, da je tak način teritorialnega sodelovanja posebej koristen, zlasti če so bila ta območja v zgodovini razdrobljena zaradi mej, in lahko spodbudi vključevanje novih držav članic in njihovih regij; |
| --- | --- |

2.

meni, da je tak način teritorialnega sodelovanja posebej koristen, zlasti če so bila ta območja v zgodovini razdrobljena zaradi mej, in lahko spodbudi vključevanje novih držav članic in njihovih regij;

| 3. | meni, da bi imeli projekti teritorialnega sodelovanja in orodje evropskega združenja za teritorialno sodelovanje večjo dodano vrednost zaradi celovitega pregleda, ki ga ponuja makroregionalna strategija, ter da bi se okrepile sinergije s pomembnimi strategijami EU, kot so vseevropska prometna omrežja ali celostna pomorska politika; meni, da bi to prav tako olajšalo vključevanje drugih instrumentov evropske politike, kot so instrumenti, ki jih predlaga EIB; meni, da bi ti koraki izboljšali usklajevanje evropske politike na mednarodni in medregionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi imeli projekti teritorialnega sodelovanja in orodje evropskega združenja za teritorialno sodelovanje večjo dodano vrednost zaradi celovitega pregleda, ki ga ponuja makroregionalna strategija, ter da bi se okrepile sinergije s pomembnimi strategijami EU, kot so vseevropska prometna omrežja ali celostna pomorska politika; meni, da bi to prav tako olajšalo vključevanje drugih instrumentov evropske politike, kot so instrumenti, ki jih predlaga EIB; meni, da bi ti koraki izboljšali usklajevanje evropske politike na mednarodni in medregionalni ravni;

| 4. | priporoča, naj makroregionalne strategije temeljijo na upravljanju na več ravneh, saj bodo na ta način vključeni lokalni in regionalni organi, z njim pa bo v postopku izdelave in izvajanja makroregionalnih strategij sodelovalo čim večje število partnerjev in zainteresiranih strani, kot so predstavniki civilne družbe, univerz in raziskovalnih centrov, s čimer se bo povečala pripadnost tem strategijam na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

4.

priporoča, naj makroregionalne strategije temeljijo na upravljanju na več ravneh, saj bodo na ta način vključeni lokalni in regionalni organi, z njim pa bo v postopku izdelave in izvajanja makroregionalnih strategij sodelovalo čim večje število partnerjev in zainteresiranih strani, kot so predstavniki civilne družbe, univerz in raziskovalnih centrov, s čimer se bo povečala pripadnost tem strategijam na lokalni in regionalni ravni;

| 5. | poudarja, da so makroregije ugodno okolje za vključevanje lokalnih političnih in nevladnih akterjev, saj te regije razvijajo učinkovite sisteme usklajevanja, ki spodbujajo pristope od spodaj navzgor, da se civilni družbi zagotovi plodna udeležba pri političnem odločanju ter združevanje obstoječih pobud, da bi tako optimizirali vire in združili sodelujoče akterje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so makroregije ugodno okolje za vključevanje lokalnih političnih in nevladnih akterjev, saj te regije razvijajo učinkovite sisteme usklajevanja, ki spodbujajo pristope od spodaj navzgor, da se civilni družbi zagotovi plodna udeležba pri političnem odločanju ter združevanje obstoječih pobud, da bi tako optimizirali vire in združili sodelujoče akterje;

| 6. | meni, da lahko makroregionalna strategija usmerja sosedsko in/ali predpristopno politiko Unije, da bo ta bolj učinkovita; |
| --- | --- |

6.

meni, da lahko makroregionalna strategija usmerja sosedsko in/ali predpristopno politiko Unije, da bo ta bolj učinkovita;

O makroregionalnih strategijah, ki se izvajajo

| 7. | pozdravlja dokaz, da je makroregionalna strategija za Baltsko morje za Evropo zelo koristna; zasnovala je akcijski načrt z jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami, podprl jo je Svet, pomaga ji Komisija, udeležujejo pa se je vse nacionalne, regionalne in lokalne zainteresirane strani; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dokaz, da je makroregionalna strategija za Baltsko morje za Evropo zelo koristna; zasnovala je akcijski načrt z jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami, podprl jo je Svet, pomaga ji Komisija, udeležujejo pa se je vse nacionalne, regionalne in lokalne zainteresirane strani;

| 8. | zahteva, da se ta strategija na podlagi objektivnih meril in merljivih kazalnikov celovito oceni za vsako prednostno področje; |
| --- | --- |

8.

zahteva, da se ta strategija na podlagi objektivnih meril in merljivih kazalnikov celovito oceni za vsako prednostno področje;

| 9. | meni, da je treba za zagotovitev popolnega uspeha tega pristopa trajno podpreti strukturo upravljanja strategije, vanjo vključiti lokalne in regionalne organe, in jo upoštevati v prihodnjem načrtovanju programov za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba za zagotovitev popolnega uspeha tega pristopa trajno podpreti strukturo upravljanja strategije, vanjo vključiti lokalne in regionalne organe, in jo upoštevati v prihodnjem načrtovanju programov za obdobje 2014–2020;

| 10. | poziva Komisijo in Svet, naj v celoti podpreta postopek, začet za Podonavje, ki ga je prav tako treba oceniti in redno spremljati; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in Svet, naj v celoti podpreta postopek, začet za Podonavje, ki ga je prav tako treba oceniti in redno spremljati;

O prihodnjih makroregionalnih strategijah

| 11. | Komisiji predlaga, naj usklajuje posvetovanje in dialog za prihodnje makroregionalne strategije; meni, da je treba določiti prednostna območja z vidika pomanjkljivega sodelovanja ali potrebe po okrepitvi obstoječega sodelovanja med evropskimi ozemlji, ki pripadajo različnim državam članicam, vendar so del istega življenjskega območja; meni, da se mora to posvetovanje končati s pripravo zemljevida predvidenih evropskih makroregij, ki bo v znatni meri usklajen z zadevnimi državami članicami in regijami ter bo nezavezujoč in se bo lahko spreminjal v skladu z lokalno dinamiko; |
| --- | --- |

11.

Komisiji predlaga, naj usklajuje posvetovanje in dialog za prihodnje makroregionalne strategije; meni, da je treba določiti prednostna območja z vidika pomanjkljivega sodelovanja ali potrebe po okrepitvi obstoječega sodelovanja med evropskimi ozemlji, ki pripadajo različnim državam članicam, vendar so del istega življenjskega območja; meni, da se mora to posvetovanje končati s pripravo zemljevida predvidenih evropskih makroregij, ki bo v znatni meri usklajen z zadevnimi državami članicami in regijami ter bo nezavezujoč in se bo lahko spreminjal v skladu z lokalno dinamiko;

| 12. | meni, da makroregionalne strategije potrebujejo bolj usklajeno financiranje, učinkovitejšo uporabo obstoječih virov ter boljše usklajevanje instrumentov; meni, da makroregionalna strategija ne potrebuje novih finančnih sredstev, novega institucionalnega instrumenta in novih predpisov, da pa spremljanje takih postopkov upravičuje pomoč evropskih skladov v obliki sredstev za tehnično podporo in sredstev za fazo predhodne ocene in zbiranja podatkov za vsak zagon, bi pa ta strategija morala spodbujati strukturne projekte, pri tem pa upoštevati večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

12.

meni, da makroregionalne strategije potrebujejo bolj usklajeno financiranje, učinkovitejšo uporabo obstoječih virov ter boljše usklajevanje instrumentov; meni, da makroregionalna strategija ne potrebuje novih finančnih sredstev, novega institucionalnega instrumenta in novih predpisov, da pa spremljanje takih postopkov upravičuje pomoč evropskih skladov v obliki sredstev za tehnično podporo in sredstev za fazo predhodne ocene in zbiranja podatkov za vsak zagon, bi pa ta strategija morala spodbujati strukturne projekte, pri tem pa upoštevati večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj pri določanju proračunskih sredstev, npr. kohezijskih in strukturnih skladov, za raziskave in razvoj ter zlasti za regionalno sodelovanje, upoštevata makroregionalne strategije EU; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, naj pri določanju proračunskih sredstev, npr. kohezijskih in strukturnih skladov, za raziskave in razvoj ter zlasti za regionalno sodelovanje, upoštevata makroregionalne strategije EU;

| 14. | poziva k temu, naj se operativni programi izvajajo glede na ustrezne prednostne naloge makroregionalnih strategij, da bi zagotovili najboljše možno usklajevanje ciljev in sredstev; |
| --- | --- |

14.

poziva k temu, naj se operativni programi izvajajo glede na ustrezne prednostne naloge makroregionalnih strategij, da bi zagotovili najboljše možno usklajevanje ciljev in sredstev;

Obeti v Sredozemlju

| 15. | podpira vzpostavitev makroregionalne strategije za sredozemski bazen, da bi ponudili akcijski načrt za odziv na skupne in težavne izzive sredozemskih držav in regij in oblikovali strukturo tega prostora, bistvenega za prihodnji razvoj in vključevanje Evrope, ter poziva Svet in Komisijo, naj hitro delujeta v tej smeri; |
| --- | --- |

15.

podpira vzpostavitev makroregionalne strategije za sredozemski bazen, da bi ponudili akcijski načrt za odziv na skupne in težavne izzive sredozemskih držav in regij in oblikovali strukturo tega prostora, bistvenega za prihodnji razvoj in vključevanje Evrope, ter poziva Svet in Komisijo, naj hitro delujeta v tej smeri;

| 16. | meni, da lahko postopek sredozemske makroregionalne strategije, ki združuje evropske, nacionalne, regionalne in lokalne organe, regionalne organizacije, finančne institucije in nevladne organizacije evropskega dela sredozemskega bazena in Unije za Sredozemlje, in ki je odprt za sosednje in/ali predpristopne države, bistveno poveča politično in operativno raven teritorialnega sodelovanja na tem območju; poudarja pomen črpanja iz izkušenj, obstoječih virov in dosežkov obstoječih regionalnih organizacij; |
| --- | --- |

16.

meni, da lahko postopek sredozemske makroregionalne strategije, ki združuje evropske, nacionalne, regionalne in lokalne organe, regionalne organizacije, finančne institucije in nevladne organizacije evropskega dela sredozemskega bazena in Unije za Sredozemlje, in ki je odprt za sosednje in/ali predpristopne države, bistveno poveča politično in operativno raven teritorialnega sodelovanja na tem območju; poudarja pomen črpanja iz izkušenj, obstoječih virov in dosežkov obstoječih regionalnih organizacij;

| 17. | poudarja, da bi sredozemska makroregija lahko zagotovila, da bi se različni programi EU za Sredozemlje medsebojno dopolnjevali in da bi se razpoložljiva finančna sredstva uporabila čimbolj učinkovito, ter da bi konkretnim projektom Unije za Sredozemlje resnično prispevala dodano vrednost ter da bi že v fazi opredelitve strategije lahko vključevala ustrezne tretje države in regije z uporabo Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, vedno ob doslednem upoštevanju načel pravne države in na osnovi spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije ter s spodbujanjem načela "več za več", kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi sredozemska makroregija lahko zagotovila, da bi se različni programi EU za Sredozemlje medsebojno dopolnjevali in da bi se razpoložljiva finančna sredstva uporabila čimbolj učinkovito, ter da bi konkretnim projektom Unije za Sredozemlje resnično prispevala dodano vrednost ter da bi že v fazi opredelitve strategije lahko vključevala ustrezne tretje države in regije z uporabo Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, vedno ob doslednem upoštevanju načel pravne države in na osnovi spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije ter s spodbujanjem načela "več za več", kjer je to potrebno;

| 18. | poudarja pomen Sredozemlja kot decentraliziranega prostora sodelovanja, ki presega stroge zemljepisne meje, za krepitev nadregionalnega odločanja in izmenjave dobre prakse, nenazadnje na področju demokracije, človekovih pravic, pravne države, ekologije, gospodarskega razvoja in ekoturizma ter partnerstev na področju kulture, raziskav, izobraževanja, mladine in športa; poudarja poseben pomen izobraževanja pri spodbujanju demokratičnega prehoda; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen Sredozemlja kot decentraliziranega prostora sodelovanja, ki presega stroge zemljepisne meje, za krepitev nadregionalnega odločanja in izmenjave dobre prakse, nenazadnje na področju demokracije, človekovih pravic, pravne države, ekologije, gospodarskega razvoja in ekoturizma ter partnerstev na področju kulture, raziskav, izobraževanja, mladine in športa; poudarja poseben pomen izobraževanja pri spodbujanju demokratičnega prehoda;

| 19. | meni, da se mora sredozemska makroregija razvijati v skladu z mednarodnimi standardi, ki urejajo gospodarske, družbene in kulturne pravice, zlasti pa s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah in s Konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja; |
| --- | --- |

19.

meni, da se mora sredozemska makroregija razvijati v skladu z mednarodnimi standardi, ki urejajo gospodarske, družbene in kulturne pravice, zlasti pa s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah in s Konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja;

| 20. | poziva Svet, naj nadgradi sklepe z dne 24. junija 2011 in upošteva pripravljenost, ki so jo v zvezi z jadransko-jonsko makroregionalno strategijo pokazala posamezna ozemlja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, upoštevati pa mora tudi zgodovinske vezi, tradicije in sprožene pobude, zato naj v prihodnjih mesecih to strategijo sprejme, da bi storili prvi korak k izvajanju makroregionalne strategije v Sredozemlju; |
| --- | --- |

20.

poziva Svet, naj nadgradi sklepe z dne 24. junija 2011 in upošteva pripravljenost, ki so jo v zvezi z jadransko-jonsko makroregionalno strategijo pokazala posamezna ozemlja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, upoštevati pa mora tudi zgodovinske vezi, tradicije in sprožene pobude, zato naj v prihodnjih mesecih to strategijo sprejme, da bi storili prvi korak k izvajanju makroregionalne strategije v Sredozemlju;

| 21. | poudarja, da je Jadransko-jonska makroregionalna strategija pomemben dejavnik sprave med območji na zahodnem Balkanu ter da lahko prispeva k vključevanju teh držav v EU; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je Jadransko-jonska makroregionalna strategija pomemben dejavnik sprave med območji na zahodnem Balkanu ter da lahko prispeva k vključevanju teh držav v EU;

| 22. | želi, da v zahodnem in vzhodnem Sredozemlju nastanejo tudi makroregionalne strategije, ki bodo vsebovale pomembno pomorsko komponento in upoštevale posebnosti številnih sredozemskih obalnih in otoških območij in potrebe njihovega razvoja; meni, da bi morale takšne strategije v prihodnje posvečati več pozornosti varovanju okolja, biotski raznovrstnosti in trajnostnemu turizmu; |
| --- | --- |

22.

želi, da v zahodnem in vzhodnem Sredozemlju nastanejo tudi makroregionalne strategije, ki bodo vsebovale pomembno pomorsko komponento in upoštevale posebnosti številnih sredozemskih obalnih in otoških območij in potrebe njihovega razvoja; meni, da bi morale takšne strategije v prihodnje posvečati več pozornosti varovanju okolja, biotski raznovrstnosti in trajnostnemu turizmu;

| 23. | poziva Komisijo, naj člen 174 PDEU resnično izvede s strateškim načrtom, da bi lahko odpravili strukturne ovire otoških območij in zagotovili pogoje za gospodarsko rast in uspešno socialno in teritorialno kohezijo; poudarja, da se moramo osredotočiti na zagotavljanje polne dostopnosti in ozemeljske povezanosti teh predelov s celino, za kar so potrebna ustrezna sredstva; Komisijo še poziva, naj sprejme ukrepe za naprimer zvišanje praga pomoči de minimis za otoke, še posebej za kmetijski, prometni in ribiški sektor, s čimer bi lahko otoška območja postala tako konkurenčna kot celinska območja, s tem pa bi zmanjšali razlike v razvitosti med različnimi evropskimi regijami in zagotovili njihovo uspešno vključitev na enotni trg; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj člen 174 PDEU resnično izvede s strateškim načrtom, da bi lahko odpravili strukturne ovire otoških območij in zagotovili pogoje za gospodarsko rast in uspešno socialno in teritorialno kohezijo; poudarja, da se moramo osredotočiti na zagotavljanje polne dostopnosti in ozemeljske povezanosti teh predelov s celino, za kar so potrebna ustrezna sredstva; Komisijo še poziva, naj sprejme ukrepe za naprimer zvišanje praga pomoči de minimis za otoke, še posebej za kmetijski, prometni in ribiški sektor, s čimer bi lahko otoška območja postala tako konkurenčna kot celinska območja, s tem pa bi zmanjšali razlike v razvitosti med različnimi evropskimi regijami in zagotovili njihovo uspešno vključitev na enotni trg;

| 24. | upa, da bo stališče Komisije do otoške razsežnosti sredozemske makroregionalne strategije pozitivno, zlasti pri dodeljevanju državne pomoči, ki predstavlja legitimni nadomestek za prikrajšanost otokov, in pri prilagajanju kohezijske politike ter politike raziskav in inovacij posebnim potrebam otokov, da bi povečali njihovo vključenost v celinsko Evropo. |
| --- | --- |

24.

upa, da bo stališče Komisije do otoške razsežnosti sredozemske makroregionalne strategije pozitivno, zlasti pri dodeljevanju državne pomoči, ki predstavlja legitimni nadomestek za prikrajšanost otokov, in pri prilagajanju kohezijske politike ter politike raziskav in inovacij posebnim potrebam otokov, da bi povečali njihovo vključenost v celinsko Evropo.

| 25. | poudarja pomen kulture in ustvarjalnih dejavnosti kot temeljnega stebra za razvoj in ustvarjanje delovnih mest na otoških območjih; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen kulture in ustvarjalnih dejavnosti kot temeljnega stebra za razvoj in ustvarjanje delovnih mest na otoških območjih;

| 26. | poziva Komisijo, naj določi, kateri instrumenti so potrebni za oceno in sprožitev vsake nove makroregionalne pobude v vzhodnem in zahodnem Sredozemlju, kot so na primer pilotni projekti; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj določi, kateri instrumenti so potrebni za oceno in sprožitev vsake nove makroregionalne pobude v vzhodnem in zahodnem Sredozemlju, kot so na primer pilotni projekti;

| 27. | poudarja, da bi morala biti glavna področja delovanja sredozemske makroregije usmerjena na primerne podregionalne ravni za sodelovanje pri konkretnih projektih in bi morala obsegati energetska omrežja, znanstveno sodelovanje in inovacije, oblikovanje omrežij za kulturo, izobraževanje in usposabljanje, turizem, trgovino, varstvo okolja, razvoj trajnostnega pomorskega prometa, pomorsko zaščito in pomorsko varnost ter varstvo morskega okolja pred onesnaževanjem, prelovom in nezakonitim ribolovom z vzpostavitvijo povezane mreže sistemov za nadzor pomorskih dejavnosti in poročanje o njih, krepitev dobrega upravljanja in učinkovite javne uprave, da bi spodbudili ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi morala biti glavna področja delovanja sredozemske makroregije usmerjena na primerne podregionalne ravni za sodelovanje pri konkretnih projektih in bi morala obsegati energetska omrežja, znanstveno sodelovanje in inovacije, oblikovanje omrežij za kulturo, izobraževanje in usposabljanje, turizem, trgovino, varstvo okolja, razvoj trajnostnega pomorskega prometa, pomorsko zaščito in pomorsko varnost ter varstvo morskega okolja pred onesnaževanjem, prelovom in nezakonitim ribolovom z vzpostavitvijo povezane mreže sistemov za nadzor pomorskih dejavnosti in poročanje o njih, krepitev dobrega upravljanja in učinkovite javne uprave, da bi spodbudili ustvarjanje delovnih mest;

| 28. | meni, da bo usklajevanje teh treh makroregionalnih strategij – strategije za zahodno Sredozemlje, jadransko-jonske strategije in strategije za vzhodno Sredozemlje – omogočilo izvajanje celostne politike za celoten sredozemski bazen v skladu s prednostnimi nalogami, ki so jih opredelile regionalne in mednarodne organizacije, zlasti pa Unija za Sredozemlje, in izvajanje najboljših praks, ki lahko prispevajo k doseganju ciljev strategije EU za pametno in trajnostno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

28.

meni, da bo usklajevanje teh treh makroregionalnih strategij – strategije za zahodno Sredozemlje, jadransko-jonske strategije in strategije za vzhodno Sredozemlje – omogočilo izvajanje celostne politike za celoten sredozemski bazen v skladu s prednostnimi nalogami, ki so jih opredelile regionalne in mednarodne organizacije, zlasti pa Unija za Sredozemlje, in izvajanje najboljših praks, ki lahko prispevajo k doseganju ciljev strategije EU za pametno in trajnostno gospodarsko rast;

| 29. | meni, da bi morala nova makroregija, še zlasti po dogodkih arabske pomladi, prispevati k opredelitvi nove strategije s tretjimi državami za ustrezno upravljanje tokov priseljevanja, ki bo upoštevala vzajemne koristi povečane mobilnosti in bo osnovana na odpravljanju revščine, spodbujanju zaposlovanja in pravične trgovine, kar bi prispevalo k stabilnosti v makroregiji; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morala nova makroregija, še zlasti po dogodkih arabske pomladi, prispevati k opredelitvi nove strategije s tretjimi državami za ustrezno upravljanje tokov priseljevanja, ki bo upoštevala vzajemne koristi povečane mobilnosti in bo osnovana na odpravljanju revščine, spodbujanju zaposlovanja in pravične trgovine, kar bi prispevalo k stabilnosti v makroregiji;

| 30. | meni, da bi glede na morske in kopenske meje sredozemskih območij EU s severno Afriko makroregionalna strategija spodbudila južno dimenzijo sosedske politike EU in ji nadela konkretno teritorialno razsežnost, to pa bi zagotovilo boljše upravljanje tokov preseljevanja ter pozitivno vplivalo na gospodarsko dejavnost vključenih držav; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi glede na morske in kopenske meje sredozemskih območij EU s severno Afriko makroregionalna strategija spodbudila južno dimenzijo sosedske politike EU in ji nadela konkretno teritorialno razsežnost, to pa bi zagotovilo boljše upravljanje tokov preseljevanja ter pozitivno vplivalo na gospodarsko dejavnost vključenih držav;

| 31. | meni, da je treba znotraj makroregionalne strategije za Sredozemlje usklajevati obstoječe sklade EU, zlasti sklade za sosedsko politiko, kohezijsko politiko in teritorialno sodelovanje, da bi se lahko izvajali projekti, namenjeni soočanju s skupnimi izzivi, kot sta varstvo in krepitev evro-sredozemske kulturne dediščine; opozarja na pomembnost usklajene in uravnotežene sosedske politike na jugu ter na to, da so kulturni projekti, ki jih financira Evropski sklad za regionalni razvoj, primerni za soočanje s tovrstnimi izzivi; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba znotraj makroregionalne strategije za Sredozemlje usklajevati obstoječe sklade EU, zlasti sklade za sosedsko politiko, kohezijsko politiko in teritorialno sodelovanje, da bi se lahko izvajali projekti, namenjeni soočanju s skupnimi izzivi, kot sta varstvo in krepitev evro-sredozemske kulturne dediščine; opozarja na pomembnost usklajene in uravnotežene sosedske politike na jugu ter na to, da so kulturni projekti, ki jih financira Evropski sklad za regionalni razvoj, primerni za soočanje s tovrstnimi izzivi;

| 32. | poudarja pomen ustvarjalne in kulturne industrije in meni, da bo imela ta gospodarska panoga vse večjo vlogo pri gospodarski rasti in zaposlovanju v regiji; poziva, naj se posebna pozornost posveti izvajanju programov kulturne in akademske izmenjave, pa tudi krepitvi stabilnih povezav na področju kulturnega turizma; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen ustvarjalne in kulturne industrije in meni, da bo imela ta gospodarska panoga vse večjo vlogo pri gospodarski rasti in zaposlovanju v regiji; poziva, naj se posebna pozornost posveti izvajanju programov kulturne in akademske izmenjave, pa tudi krepitvi stabilnih povezav na področju kulturnega turizma;

| 33. | meni, da lahko kulturni turizem pomembno vpliva na sredozemsko regijo, tako z gospodarskega vidika kot tudi kot dejavnik vzajemne izmenjave znanja in medkulturnega razumevanja; |
| --- | --- |

33.

meni, da lahko kulturni turizem pomembno vpliva na sredozemsko regijo, tako z gospodarskega vidika kot tudi kot dejavnik vzajemne izmenjave znanja in medkulturnega razumevanja;

| 34. | poudarja, da bi sredozemska makroregija spodbudila medkulturni dialog in s tem obogatila skupno kulturno dediščino v Evropski uniji, vključila civilno družbo ter tako spodbudila nevladne organizacije in ljudi v Sredozemlju k sodelovanju v kulturnih in izobraževalnih programih EU; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi sredozemska makroregija spodbudila medkulturni dialog in s tem obogatila skupno kulturno dediščino v Evropski uniji, vključila civilno družbo ter tako spodbudila nevladne organizacije in ljudi v Sredozemlju k sodelovanju v kulturnih in izobraževalnih programih EU;

| 35. | opozarja na temeljno vlogo izobraževanja za demokracijo ter družbeni in gospodarski napredek, pa tudi na pomen poklicnega usposabljanja za boj proti brezposelnosti med mladimi; |
| --- | --- |

35.

opozarja na temeljno vlogo izobraževanja za demokracijo ter družbeni in gospodarski napredek, pa tudi na pomen poklicnega usposabljanja za boj proti brezposelnosti med mladimi;

| 36. | poudarja, da je v okviru sredozemske makroregije in ob upoštevanju motivacije mladih, predvsem v južnih državah, pomembno okrepiti sodelovanje na področju mladine s promoviranjem evropskih programov in ustvarjanjem sinergij prek delovanja sredozemskega urada za mladino; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je v okviru sredozemske makroregije in ob upoštevanju motivacije mladih, predvsem v južnih državah, pomembno okrepiti sodelovanje na področju mladine s promoviranjem evropskih programov in ustvarjanjem sinergij prek delovanja sredozemskega urada za mladino;

| 37. | poudarja, kako pomembno se je osredotočiti predvsem na mlade, saj bodo ti temelj nove generacije in bodo najbolj vplivali na to, kako se bodo njihove države soočale s prihodnostjo; |
| --- | --- |

37.

poudarja, kako pomembno se je osredotočiti predvsem na mlade, saj bodo ti temelj nove generacije in bodo najbolj vplivali na to, kako se bodo njihove države soočale s prihodnostjo;

| 38. | zaradi promoviranja programov izmenjave, dinamičnih raziskav, inovacij in vseživljenjskega učenja priporoča oblikovanje mrež z visokošolskimi in raziskovalnimi ustanovami v bodoči sredozemski makroregiji ter razvoj izobraževalne infrastrukture v tej regiji, pa tudi odpravo ovir za pretok študentov, ljudi med usposabljanjem, mladih prostovoljcev, predavateljev, raziskovalcev in upravnega osebja; poudarja, da je treba ustrezno financirati in podpreti programa Tempus in Erasmus Mundus in s tem povečati kakovost poučevanja in raziskav v teh mrežah, zlasti glede na majhno število sodelujočih v programu Erasmus Mundus v Sredozemlju; |
| --- | --- |

38.

zaradi promoviranja programov izmenjave, dinamičnih raziskav, inovacij in vseživljenjskega učenja priporoča oblikovanje mrež z visokošolskimi in raziskovalnimi ustanovami v bodoči sredozemski makroregiji ter razvoj izobraževalne infrastrukture v tej regiji, pa tudi odpravo ovir za pretok študentov, ljudi med usposabljanjem, mladih prostovoljcev, predavateljev, raziskovalcev in upravnega osebja; poudarja, da je treba ustrezno financirati in podpreti programa Tempus in Erasmus Mundus in s tem povečati kakovost poučevanja in raziskav v teh mrežah, zlasti glede na majhno število sodelujočih v programu Erasmus Mundus v Sredozemlju;

| 39. | ugotavlja, da mobilnost umetnikov in umetnosti na evro-sredozemskem območju omejujejo številne ovire, ki se med državami in regijami razlikujejo ter so povezane s težavami pri pridobivanju vizumov, pa tudi z neurejenim statusom umetnikov in s pogoji umetniškega ustvarjanja, predvsem v južnih državah; meni, da bo sredozemska makroregija omogočila spodbujanje vzajemnega priznavanja statusa umetnikov, ponudila priložnosti za razmislek o mobilnosti ter izboljšala izvajanje programov usposabljanja, povezovanja v mreže in prostega pretoka kulturnikov, umetnikov in umetniških del; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da mobilnost umetnikov in umetnosti na evro-sredozemskem območju omejujejo številne ovire, ki se med državami in regijami razlikujejo ter so povezane s težavami pri pridobivanju vizumov, pa tudi z neurejenim statusom umetnikov in s pogoji umetniškega ustvarjanja, predvsem v južnih državah; meni, da bo sredozemska makroregija omogočila spodbujanje vzajemnega priznavanja statusa umetnikov, ponudila priložnosti za razmislek o mobilnosti ter izboljšala izvajanje programov usposabljanja, povezovanja v mreže in prostega pretoka kulturnikov, umetnikov in umetniških del;

| 40. | poziva, naj se v naslednjem programskem obdobju izvede evro-sredozemski program Erasmus, ki bo namenjen spodbujanju nadnacionalne mobilnosti študentov z obeh strani Sredozemlja, pa tudi evro-sredozemski program Leonardo da Vinci za mlade, ki se želijo v okviru makroregionalne strategije poklicno usposabljati v tujini; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj se v naslednjem programskem obdobju izvede evro-sredozemski program Erasmus, ki bo namenjen spodbujanju nadnacionalne mobilnosti študentov z obeh strani Sredozemlja, pa tudi evro-sredozemski program Leonardo da Vinci za mlade, ki se želijo v okviru makroregionalne strategije poklicno usposabljati v tujini;

| 41. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zaustavitev vedno večjega bega možganov iz te regije; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zaustavitev vedno večjega bega možganov iz te regije;

| 42. | poziva, naj se čim bolj izkoristi zgodovinska, kulturna in jezikovna raznolikost sredozemskega prostora, ki je vir inovacij in gonilna sila kulturne in ustvarjalne industrije ter turizma; poziva k vzpostavljanju sodelovanja med muzeji in kulturnimi ustanovami; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj se čim bolj izkoristi zgodovinska, kulturna in jezikovna raznolikost sredozemskega prostora, ki je vir inovacij in gonilna sila kulturne in ustvarjalne industrije ter turizma; poziva k vzpostavljanju sodelovanja med muzeji in kulturnimi ustanovami;

| 43. | opozarja, da se države v Sredozemlju še posebej zanimajo za evropsko kinematografsko in avdiovizualno produkcijo ter da to še naprej pomembno vpliva na dialog med kulturami na tem območju kot trenutna stopnja v demokratičnem razvoju teh družb; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da se države v Sredozemlju še posebej zanimajo za evropsko kinematografsko in avdiovizualno produkcijo ter da to še naprej pomembno vpliva na dialog med kulturami na tem območju kot trenutna stopnja v demokratičnem razvoju teh družb;

| 44. | predlaga tesnejše sodelovanje in okrepitev trgovine s tretjimi državami, da bi izboljšali položaj evropske produkcije na svetovnem trgu in še posebej na območju Sredozemlja, s čimer bi spodbujali kulturno izmenjavo in uvedli tudi nove pobude za krepitev evro-sredozemskega dialoga in demokratičnega napredka v celotni regiji, predvsem z vidika zavez, sprejetih na evro-sredozemski konferenci o kinematografiji; |
| --- | --- |

44.

predlaga tesnejše sodelovanje in okrepitev trgovine s tretjimi državami, da bi izboljšali položaj evropske produkcije na svetovnem trgu in še posebej na območju Sredozemlja, s čimer bi spodbujali kulturno izmenjavo in uvedli tudi nove pobude za krepitev evro-sredozemskega dialoga in demokratičnega napredka v celotni regiji, predvsem z vidika zavez, sprejetih na evro-sredozemski konferenci o kinematografiji;

| 45. | poziva države članice v regiji, naj krepijo duh sodelovanja, ki se je pokazal med pripravo tega poročila, prihodnje ciprsko predsedstvo EU pa poziva, naj ta projekt podpre, da bosta lahko Komisija in Svet pod nujno sprejela akcijski načrt za prihodnjo sredozemsko makroregionalno strategijo; poleg tega poudarja pomen medvladnega in medregionalnega sodelovanja pri razvijanju makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice v regiji, naj krepijo duh sodelovanja, ki se je pokazal med pripravo tega poročila, prihodnje ciprsko predsedstvo EU pa poziva, naj ta projekt podpre, da bosta lahko Komisija in Svet pod nujno sprejela akcijski načrt za prihodnjo sredozemsko makroregionalno strategijo; poleg tega poudarja pomen medvladnega in medregionalnega sodelovanja pri razvijanju makroregionalne strategije;

*

* *

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 1.

(2)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 55.

(3)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 30.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0154.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0285.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0576.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0016.

(8)  8743/1/2011 REV 1.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/9

---

Torek, 3. julij 2012Izvajanje zakonodaje EU o vodah

P7_TA(2012)0273

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o izvajanju zakonodaje EU o vodah pred potrebnim celovitim pristopom k evropskim izzivom na področju vode (2011/2297(INI))

2013/C 349 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) (okvirna direktiva o vodah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) (okvirna direktiva o vodah),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (2) (direktiva o podzemni vodi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (2) (direktiva o podzemni vodi),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) (direktiva o okoljskih standardih kakovosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) (direktiva o okoljskih standardih kakovosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (5) (direktiva o nitratih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (5) (direktiva o nitratih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (6) (poplavna direktiva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (6) (poplavna direktiva),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (8) (uredba REACH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (8) (uredba REACH),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (10) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (10) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (12),

| — | ob upoštevanju prihodnjega načrta Komisije za ohranjanje vodnih virov v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega načrta Komisije za ohranjanje vodnih virov v Evropi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020" (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020" (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri" (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri" (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju prihodnjega evropskega partnerstva za inovacije na področju vode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega evropskega partnerstva za inovacije na področju vode,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2007 z naslovom "Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji" (COM(2007)0414), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2007 z naslovom "Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji" (COM(2007)0414),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 (13) o šestem svetovnem forumu o vodi v Marseillu od 12. do 17. marca 2012 in na njem sprejete platforme kompromisov in rešitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 (13) o šestem svetovnem forumu o vodi v Marseillu od 12. do 17. marca 2012 in na njem sprejete platforme kompromisov in rešitev,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o Beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o Beli knjigi Komisije: Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti (15),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za peticije (A7-0192/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za peticije (A7-0192/2012),

| A. | ker je okvirna direktiva o vodah vzpostavila okvir za varovanje in obnovo čiste vode v Evropski unij ter za zagotavljanje njene dolgoročne trajnostne rabe in je njen cilj zagotovitev dobrega ekološkega in kemijskega stanja do leta 2015, vendar je pregled načrtov za upravljanje povodij, ki jih v skladu z direktivo oblikujejo države članice, pokazal, da precejšnje število vodnih teles Evropske unije do leta 2015 tako zaradi dolgotrajnih kot tudi prihodnjih izzivov dobrega stanja ne bo doseglo; |
| --- | --- |

A.

ker je okvirna direktiva o vodah vzpostavila okvir za varovanje in obnovo čiste vode v Evropski unij ter za zagotavljanje njene dolgoročne trajnostne rabe in je njen cilj zagotovitev dobrega ekološkega in kemijskega stanja do leta 2015, vendar je pregled načrtov za upravljanje povodij, ki jih v skladu z direktivo oblikujejo države članice, pokazal, da precejšnje število vodnih teles Evropske unije do leta 2015 tako zaradi dolgotrajnih kot tudi prihodnjih izzivov dobrega stanja ne bo doseglo;

| B. | ker je biotska raznovrstnost v evropskih sladkih vodah ogrožena, saj je glede na rdeči seznam Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) ogroženih 37 % evropskih sladkovodnih vrst rib in 40 % sladkovodnih mehkužcev; |
| --- | --- |

B.

ker je biotska raznovrstnost v evropskih sladkih vodah ogrožena, saj je glede na rdeči seznam Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) ogroženih 37 % evropskih sladkovodnih vrst rib in 40 % sladkovodnih mehkužcev;

| C. | ker je voda še zlasti občutljiva na učinke podnebnih sprememb, ki bi lahko povzročile upad količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne, pa tudi čedalje pogostejše in hujše poplave in suše; |
| --- | --- |

C.

ker je voda še zlasti občutljiva na učinke podnebnih sprememb, ki bi lahko povzročile upad količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne, pa tudi čedalje pogostejše in hujše poplave in suše;

| D. | ker je voda javna dobrina, ki je bistvenega pomena za življenje in neodtujljiva, ter ker ima pravično gospodarjenje z vodami ključno vlogo pri ohranjanju svetovnega naravnega kapitala in ekosistemskih storitev, pa tudi pri vseh ostalih vidikih rabe virov in gospodarske proizvodnje, in ker je prihodnost evropske industrije odvisna od učinkovitih odgovorov na sedanje izzive, povezane z vodo, ter od odgovornega in učinkovitega gospodarjenja z obstoječimi vodnimi viri, ki neposredno vlivajo na zdravje ljudi, proizvodnjo energije, kmetijstvo in prehransko varnost; |
| --- | --- |

D.

ker je voda javna dobrina, ki je bistvenega pomena za življenje in neodtujljiva, ter ker ima pravično gospodarjenje z vodami ključno vlogo pri ohranjanju svetovnega naravnega kapitala in ekosistemskih storitev, pa tudi pri vseh ostalih vidikih rabe virov in gospodarske proizvodnje, in ker je prihodnost evropske industrije odvisna od učinkovitih odgovorov na sedanje izzive, povezane z vodo, ter od odgovornega in učinkovitega gospodarjenja z obstoječimi vodnimi viri, ki neposredno vlivajo na zdravje ljudi, proizvodnjo energije, kmetijstvo in prehransko varnost;

| E. | ker Evropa trenutno izkorišča 13 % svojih skupnih razpoložljivih vodnih virov, kar že kaže na določeno obremenitev vodnih virov, ker v številnih krajih v Evropi presega trajnostne ravni in s tem ogroža prosto živeče živali, zanesljivo oskrbo družbe in različne načine uporabe v gospodarstvu in ker je v nekaterih južnoevropskih regijah indeks porabe vode višji od 40 %, kar pomeni veliko obremenitev vodnih virov; |
| --- | --- |

E.

ker Evropa trenutno izkorišča 13 % svojih skupnih razpoložljivih vodnih virov, kar že kaže na določeno obremenitev vodnih virov, ker v številnih krajih v Evropi presega trajnostne ravni in s tem ogroža prosto živeče živali, zanesljivo oskrbo družbe in različne načine uporabe v gospodarstvu in ker je v nekaterih južnoevropskih regijah indeks porabe vode višji od 40 %, kar pomeni veliko obremenitev vodnih virov;

| F. | ker je za polsušno podnebje širnih pokrajin v južni Evropi med letom in v obdobju več let prav tako značilna zelo neenakomerna razporeditev vodnih virov in ker za to zelo neenakomerno razporeditev kaže, da se bo s podnebnimi spremembami okrepila; |
| --- | --- |

F.

ker je za polsušno podnebje širnih pokrajin v južni Evropi med letom in v obdobju več let prav tako značilna zelo neenakomerna razporeditev vodnih virov in ker za to zelo neenakomerno razporeditev kaže, da se bo s podnebnimi spremembami okrepila;

| G. | ker strategija Evropa 2020 predvideva učinkovitejšo rabo virov, ker se voda zaradi sedanjih neučinkovitih praks, ki povzročajo tratenje vode, še vedno ne uporablja trajnostno, ker so sistemi vodne infrastrukture v najbolj razvitih in manj razvitih regijah pogosto zastareli in ker obstaja pomanjkanje informacij glede njihove dejanske učinkovitosti in izgub; |
| --- | --- |

G.

ker strategija Evropa 2020 predvideva učinkovitejšo rabo virov, ker se voda zaradi sedanjih neučinkovitih praks, ki povzročajo tratenje vode, še vedno ne uporablja trajnostno, ker so sistemi vodne infrastrukture v najbolj razvitih in manj razvitih regijah pogosto zastareli in ker obstaja pomanjkanje informacij glede njihove dejanske učinkovitosti in izgub;

| H. | ker je prehod na zeleno gospodarstvo možen samo ob upoštevanju vodne problematike; |
| --- | --- |

H.

ker je prehod na zeleno gospodarstvo možen samo ob upoštevanju vodne problematike;

| I. | ker nepravilno prečiščena odpadna voda še vedno povzroča nezmanjšano onesnaževanje morskih obal EU in je zato nujno treba pospešiti uvajanje infrastrukture za čiščenje odpadne vode v državah članicah; |
| --- | --- |

I.

ker nepravilno prečiščena odpadna voda še vedno povzroča nezmanjšano onesnaževanje morskih obal EU in je zato nujno treba pospešiti uvajanje infrastrukture za čiščenje odpadne vode v državah članicah;

Izvajanje zakonodaje EU na področju voda: uspehi in vrzeli

| 1. | priznava, da okvirna direktiva o vodah vzpostavlja trdno in ambiciozno zakonsko podlago za dolgoročno in celostno gospodarjenje z vodami v Evropski uniji; pozdravlja izboljšanje kakovosti evropskih voda in čiščenja odpadnih voda v preteklih letih; kljub temu poudarja, da je izvajanje zakonodaje v državah članicah in regijah potekalo počasi in neenakomerno ter da je treba znatno izboljšati izvajanje okvirne direktive o vodah, da bi vsi evropski vodni viri do leta 2015 dosegli dobro stanje; |
| --- | --- |

1.

priznava, da okvirna direktiva o vodah vzpostavlja trdno in ambiciozno zakonsko podlago za dolgoročno in celostno gospodarjenje z vodami v Evropski uniji; pozdravlja izboljšanje kakovosti evropskih voda in čiščenja odpadnih voda v preteklih letih; kljub temu poudarja, da je izvajanje zakonodaje v državah članicah in regijah potekalo počasi in neenakomerno ter da je treba znatno izboljšati izvajanje okvirne direktive o vodah, da bi vsi evropski vodni viri do leta 2015 dosegli dobro stanje;

| 2. | izjavlja, da je voda skupen vir človeštva in javna dobrina ter da bi moral biti dostop do vode temeljna in splošna pravica; poudarja, da je trajnostna raba vode nujna za okolje in zdravje in ima temeljno vlogo pri uravnavanju podnebja; ponovno poudarja, da je treba pravila notranjega trga prilagoditi posebnostim vodnega sektorja, in poziva države članice, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti z vodo ter vodnimi zmogljivostmi gospodarijo v skladu s členom 9 okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

2.

izjavlja, da je voda skupen vir človeštva in javna dobrina ter da bi moral biti dostop do vode temeljna in splošna pravica; poudarja, da je trajnostna raba vode nujna za okolje in zdravje in ima temeljno vlogo pri uravnavanju podnebja; ponovno poudarja, da je treba pravila notranjega trga prilagoditi posebnostim vodnega sektorja, in poziva države članice, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti z vodo ter vodnimi zmogljivostmi gospodarijo v skladu s členom 9 okvirne direktive o vodah;

| 3. | ugotavlja, da so kljub napredku pri izvajanju direktive o čiščenju komunalne odpadne vode še vedno razlike pri skladnosti kanalizacijskih sistemov in/ali čiščenja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so kljub napredku pri izvajanju direktive o čiščenju komunalne odpadne vode še vedno razlike pri skladnosti kanalizacijskih sistemov in/ali čiščenja;

| 4. | poudarja, da se je sicer treba prvenstveno osredotočiti na izvajanje obstoječe zakonodaje v vodnem sektorju, vendar bomo morali določene vrzeli zapolniti s prilagajanjem obstoječe zakonodaje prednostnim nalogam na področju voda in s sprejetjem nove zakonodaje za obravnavanje učinka nekaterih sektorjev in dejavnosti, ter da je treba za trajnostno gospodarjenje z vodami upoštevati pomen sodelovanja med različnimi gospodarskimi subjekti in drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se je sicer treba prvenstveno osredotočiti na izvajanje obstoječe zakonodaje v vodnem sektorju, vendar bomo morali določene vrzeli zapolniti s prilagajanjem obstoječe zakonodaje prednostnim nalogam na področju voda in s sprejetjem nove zakonodaje za obravnavanje učinka nekaterih sektorjev in dejavnosti, ter da je treba za trajnostno gospodarjenje z vodami upoštevati pomen sodelovanja med različnimi gospodarskimi subjekti in drugimi zainteresiranimi stranmi;

| 5. | ponovno poudarja svoje stališče, da mora Komisija predložiti zakonodajni predlog, podoben poplavni direktivi, ki podpira prilagajanje politike EU glede pomanjkanja vode in suše ter prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja svoje stališče, da mora Komisija predložiti zakonodajni predlog, podoben poplavni direktivi, ki podpira prilagajanje politike EU glede pomanjkanja vode in suše ter prilagajanje podnebnim spremembam;

| 6. | opredeljuje prihajajoči dokument Komisije z naslovom "Načrt za varovanje evropskih voda" kot politični ukrep, s katerim se Evropska unija odziva na sedanje in bodoče izzive na področju voda, da bi zagotovila zadostno razpoložljivost kakovostne vode za njeno trajnostno in pravično rabo do leta 2050, ne da bi pri tem posegala v nacionalno suverenost na področju vode; |
| --- | --- |

6.

opredeljuje prihajajoči dokument Komisije z naslovom "Načrt za varovanje evropskih voda" kot politični ukrep, s katerim se Evropska unija odziva na sedanje in bodoče izzive na področju voda, da bi zagotovila zadostno razpoložljivost kakovostne vode za njeno trajnostno in pravično rabo do leta 2050, ne da bi pri tem posegala v nacionalno suverenost na področju vode;

| 7. | opozarja države članice, da morajo v skladu z okvirno direktivo o vodah do leta 2015 doseči dobro stanje vode; poziva Komisijo, naj sprejme odločne ukrepe, da bi dokončno odpravila kršitve zakonodaje Evropske unije na področju voda s strani držav članic; obenem poziva k dodatni pomoči, na primer s celovitimi smernicami in učinkovitimi instrumenti, ki morajo biti na voljo za spodbujanje krepitve zmogljivosti, zlasti za regionalne organe in agencije za povodja, zagotavljanje enakih pogojev za vse in za podporo državam članicam pri doseganju večje skladnosti v naslednjih stopnjah izvajanja vodne politike Evropske unije, da bi izpolnili vse zaveze te politike; poudarja, da so na številne težave pri prenosu in pravilnem izvajanju vodne zakonodaje EU opozorile peticije, in poziva Evropsko komisijo, naj bo bolj odločna pri poizvedovanju, zlasti pri preučevanju peticij; |
| --- | --- |

7.

opozarja države članice, da morajo v skladu z okvirno direktivo o vodah do leta 2015 doseči dobro stanje vode; poziva Komisijo, naj sprejme odločne ukrepe, da bi dokončno odpravila kršitve zakonodaje Evropske unije na področju voda s strani držav članic; obenem poziva k dodatni pomoči, na primer s celovitimi smernicami in učinkovitimi instrumenti, ki morajo biti na voljo za spodbujanje krepitve zmogljivosti, zlasti za regionalne organe in agencije za povodja, zagotavljanje enakih pogojev za vse in za podporo državam članicam pri doseganju večje skladnosti v naslednjih stopnjah izvajanja vodne politike Evropske unije, da bi izpolnili vse zaveze te politike; poudarja, da so na številne težave pri prenosu in pravilnem izvajanju vodne zakonodaje EU opozorile peticije, in poziva Evropsko komisijo, naj bo bolj odločna pri poizvedovanju, zlasti pri preučevanju peticij;

Učinkovita raba vode in upravljanje virov

| 8. | poudarja pomen učinkovite rabe vode; poziva k bolj učinkoviti uporabi vode, zlasti v sektorjih, kot sta energetika in kmetijstvo, ki sta največja porabnika vode; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen učinkovite rabe vode; poziva k bolj učinkoviti uporabi vode, zlasti v sektorjih, kot sta energetika in kmetijstvo, ki sta največja porabnika vode;

| 9. | izpostavlja povezavo med proizvodnjo energije, energetsko učinkovitostjo in zanesljivo preskrbo z vodo; poudarja, da bodo na evropski ravni potrebne nadaljnje strategije in koncepti, npr. o tem, kako uporabiti vodo kot hranilnik energije, s katerimi bi zagotovili, da naraščajoče povpraševanje po energiji ne bo ogrozilo zanesljive preskrbe z vodo ter da bo izkoriščen potencial za zmanjševanje porabe energije z učinkovito rabo vode; poudarja, da je treba rabo vode upoštevati pri ocenjevanju trajnosti tradicionalnih energetskih virov in virov z nizko vsebnostjo ogljika, predvsem z bioenergijo in hidroenergijo, ter pri tem opozarja na nevarnosti nekonvencionalnega črpanja zemeljskega plina; |
| --- | --- |

9.

izpostavlja povezavo med proizvodnjo energije, energetsko učinkovitostjo in zanesljivo preskrbo z vodo; poudarja, da bodo na evropski ravni potrebne nadaljnje strategije in koncepti, npr. o tem, kako uporabiti vodo kot hranilnik energije, s katerimi bi zagotovili, da naraščajoče povpraševanje po energiji ne bo ogrozilo zanesljive preskrbe z vodo ter da bo izkoriščen potencial za zmanjševanje porabe energije z učinkovito rabo vode; poudarja, da je treba rabo vode upoštevati pri ocenjevanju trajnosti tradicionalnih energetskih virov in virov z nizko vsebnostjo ogljika, predvsem z bioenergijo in hidroenergijo, ter pri tem opozarja na nevarnosti nekonvencionalnega črpanja zemeljskega plina;

| 10. | poudarja, da je učinkovitost in trajnost rabe vode v sektorju kmetijstva mogoče izboljšati z uvedbo inovativnih tehnologij in praks ter izboljšanjem obveščanja in osveščenosti kmetov in končnih uporabnikov; v zvezi s tem poudarja, da je sodelovanje med upravljavci zemljišč in drugimi zainteresiranimi stranmi zelo primerno za doseganje pozitivnih rezultatov na področju varstva voda; poleg tega poudarja, da je treba glede na izzive podnebnih sprememb in prehranske varnosti zajeti zadostne vodne vire za kmetijstvo, na primer z razvojem skladiščenja vode; ugotavlja, da večino vodnih virov porabi kmetijski sektor in poudarja pomen ohranjanja in trajnostne uporabe vode v sedanji reformi SKP; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je učinkovitost in trajnost rabe vode v sektorju kmetijstva mogoče izboljšati z uvedbo inovativnih tehnologij in praks ter izboljšanjem obveščanja in osveščenosti kmetov in končnih uporabnikov; v zvezi s tem poudarja, da je sodelovanje med upravljavci zemljišč in drugimi zainteresiranimi stranmi zelo primerno za doseganje pozitivnih rezultatov na področju varstva voda; poleg tega poudarja, da je treba glede na izzive podnebnih sprememb in prehranske varnosti zajeti zadostne vodne vire za kmetijstvo, na primer z razvojem skladiščenja vode; ugotavlja, da večino vodnih virov porabi kmetijski sektor in poudarja pomen ohranjanja in trajnostne uporabe vode v sedanji reformi SKP;

| 11. | meni, da so zaradi naraščajoče potrebe po vodi potrebne nujne naložbe v namakalne sisteme, in poziva Komisijo, naj zaradi pomanjkanja vode spodbudi iskanje rešitev, kot so umetno obnavljanje podtalnice, ponovna uporaba vode in razvoj alternativnih tehnik namakanja; hkrati poudarja pomen prenosa znanja in tehnologij, povezanih s temi tehnikami, shranjevanjem in zbiranjem vode, gospodarjenjem s podzemno vodo ter čiščenjem odpadnih voda; |
| --- | --- |

11.

meni, da so zaradi naraščajoče potrebe po vodi potrebne nujne naložbe v namakalne sisteme, in poziva Komisijo, naj zaradi pomanjkanja vode spodbudi iskanje rešitev, kot so umetno obnavljanje podtalnice, ponovna uporaba vode in razvoj alternativnih tehnik namakanja; hkrati poudarja pomen prenosa znanja in tehnologij, povezanih s temi tehnikami, shranjevanjem in zbiranjem vode, gospodarjenjem s podzemno vodo ter čiščenjem odpadnih voda;

| 12. | poudarja, da se pod kmetijskimi in gozdnimi površinami obnavlja zelo veliko podzemne vode in da imajo kmetje in gozdarji že zdaj posebno odgovornost za ohranjanje čiste in kakovostne podzemne vode; priznava dosedanja prizadevanja kmetov za izboljšanje kakovosti podzemne voda; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da se pod kmetijskimi in gozdnimi površinami obnavlja zelo veliko podzemne vode in da imajo kmetje in gozdarji že zdaj posebno odgovornost za ohranjanje čiste in kakovostne podzemne vode; priznava dosedanja prizadevanja kmetov za izboljšanje kakovosti podzemne voda;

| 13. | poudarja, da bi si morala okoljsko vzdržna in ekonomsko smotrna politika za zagotavljanje sanitarnih storitev in ravnanje z odpadno vodo prizadevati za odpravo onesnaževanja pri viru, preden se osredotoči na drago obdelavo vseh onesnaževal na koncu verige, zlasti kar zadeva vodo, ki teče skozi kontaminirano zemljo; spodbuja rabo odpadnih voda in stranskih proizvodov obdelave na koncu verige na podlagi strogih zahtev glede kakovosti kot novih virov; ugotavlja, da so lahko odpadne vode vir energije, če se izkorišča toplota ali pridobiva energija iz organskih snovi, ki jih te vode prenašajo, ter da je treba razvijati to možnost; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi si morala okoljsko vzdržna in ekonomsko smotrna politika za zagotavljanje sanitarnih storitev in ravnanje z odpadno vodo prizadevati za odpravo onesnaževanja pri viru, preden se osredotoči na drago obdelavo vseh onesnaževal na koncu verige, zlasti kar zadeva vodo, ki teče skozi kontaminirano zemljo; spodbuja rabo odpadnih voda in stranskih proizvodov obdelave na koncu verige na podlagi strogih zahtev glede kakovosti kot novih virov; ugotavlja, da so lahko odpadne vode vir energije, če se izkorišča toplota ali pridobiva energija iz organskih snovi, ki jih te vode prenašajo, ter da je treba razvijati to možnost;

| 14. | poziva, če je to primerno, k ustreznemu posodabljanju zakonodaje Evropske unije na področju voda, da bi upoštevali tehnološki napredek glede ponovne uporabe in recikliranja vode ter omogočili stroškovno in energetsko učinkovito ponovno uporabo prečiščenih odpadnih voda za namakanje in industrijo, pa tudi ponovno uporabo odpadnih voda v gospodinjstvih; poziva k sprejetju ukrepov za ustrezno spremljanje kemijske in biološke kakovosti predelane vode; poziva Komisijo, naj preizkusi formule za ustvarjanje spodbud za splošnejšo rabo prečiščene odpadne vode, "sive vode" in deževnice, da bi prispevala k ublažitvi obremenitve vodnih virov; |
| --- | --- |

14.

poziva, če je to primerno, k ustreznemu posodabljanju zakonodaje Evropske unije na področju voda, da bi upoštevali tehnološki napredek glede ponovne uporabe in recikliranja vode ter omogočili stroškovno in energetsko učinkovito ponovno uporabo prečiščenih odpadnih voda za namakanje in industrijo, pa tudi ponovno uporabo odpadnih voda v gospodinjstvih; poziva k sprejetju ukrepov za ustrezno spremljanje kemijske in biološke kakovosti predelane vode; poziva Komisijo, naj preizkusi formule za ustvarjanje spodbud za splošnejšo rabo prečiščene odpadne vode, "sive vode" in deževnice, da bi prispevala k ublažitvi obremenitve vodnih virov;

| 15. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zmanjševanju porabe vode; poudarja pomen okoljsko primerne zasnove izdelkov in naprav za varčevanje z vodo ter poziva k določitvi obveznega merjenja rabe vode v vseh sektorjih in pri vseh uporabnikih v vseh državah EU; poleg tega poziva Komisijo, naj zakonsko uredi učinkovitost rabe vode v napravah za uporabo v kmetijstvu; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zmanjševanju porabe vode; poudarja pomen okoljsko primerne zasnove izdelkov in naprav za varčevanje z vodo ter poziva k določitvi obveznega merjenja rabe vode v vseh sektorjih in pri vseh uporabnikih v vseh državah EU; poleg tega poziva Komisijo, naj zakonsko uredi učinkovitost rabe vode v napravah za uporabo v kmetijstvu;

| 16. | opozarja, da se v EU zaradi premajhne učinkovitosti izgubi približno 20 % vode, zaradi česar je večja učinkovitost rabe vodnih virov ključni dejavnik za trajnost vodnega gospodarstva, zlasti za obravnavanje problemov pomanjkanja vode in suše; poudarja, da je treba nujno pregledati stanje evropskega vodovodnega omrežja glede kakovosti, zastarelosti in medsebojne povezanosti, saj se lahko v evropskih mestih tudi do 70 % dobavljene vode izgubi zaradi puščanja iz omrežja, ter spodbujati naložbe v infrastrukturo; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da se v EU zaradi premajhne učinkovitosti izgubi približno 20 % vode, zaradi česar je večja učinkovitost rabe vodnih virov ključni dejavnik za trajnost vodnega gospodarstva, zlasti za obravnavanje problemov pomanjkanja vode in suše; poudarja, da je treba nujno pregledati stanje evropskega vodovodnega omrežja glede kakovosti, zastarelosti in medsebojne povezanosti, saj se lahko v evropskih mestih tudi do 70 % dobavljene vode izgubi zaradi puščanja iz omrežja, ter spodbujati naložbe v infrastrukturo;

Voda in ekosistemi

| 17. | ugotavlja, da je voda osrednjega pomena za večino ekosistemskih storitev, in poudarja vlogo ustreznega gospodarjenja z vodo pri doseganju ciljev biotske raznovrstnosti; poudarja potrebo po ukrepih za ponovno pogozdovanje in obnovo mokrišč na področju gospodarjenja z vodnimi viri; poziva k večji usklajenosti med cilji okvirne direktive o vodah in cilji območij Natura 2000; poudarja, da bi baza znanja morala vključevati tudi pojem "ekološkega pretoka" in upoštevati ekosistemske storitve, ki temeljijo na rabi vode; poudarja, da je treba upoštevati, da so spremembe v vodnem ciklusu odvisne od habitata in da to vpliva na odstotek voda, ki se reciklirajo. vodni ciklus ni povsod enak in obstajajo razlike med vodnim ciklusom v tropih, Sredozemlju ter v srednjih ali visokih geografskih širinah; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je voda osrednjega pomena za večino ekosistemskih storitev, in poudarja vlogo ustreznega gospodarjenja z vodo pri doseganju ciljev biotske raznovrstnosti; poudarja potrebo po ukrepih za ponovno pogozdovanje in obnovo mokrišč na področju gospodarjenja z vodnimi viri; poziva k večji usklajenosti med cilji okvirne direktive o vodah in cilji območij Natura 2000; poudarja, da bi baza znanja morala vključevati tudi pojem "ekološkega pretoka" in upoštevati ekosistemske storitve, ki temeljijo na rabi vode; poudarja, da je treba upoštevati, da so spremembe v vodnem ciklusu odvisne od habitata in da to vpliva na odstotek voda, ki se reciklirajo. vodni ciklus ni povsod enak in obstajajo razlike med vodnim ciklusom v tropih, Sredozemlju ter v srednjih ali visokih geografskih širinah;

| 18. | poudarja, da so vodni viri in z njimi povezani ekosistemi še zlasti občutljivi za posledice podnebnih sprememb, ki bi lahko povzročile upad količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne, pa tudi čedalje pogostejše in hujše poplave in suše; poziva k politikam prilagajanja podnebnim spremembam in njihovega odpravljanja, ki ustrezno upoštevajo vpliv na vodne vire; poudarja pomen strategij za preprečevanje in odpravljanje tveganj ter odziv nanje pri preprečevanju izjemnih pojavov, povezanih z vodo; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so vodni viri in z njimi povezani ekosistemi še zlasti občutljivi za posledice podnebnih sprememb, ki bi lahko povzročile upad količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne, pa tudi čedalje pogostejše in hujše poplave in suše; poziva k politikam prilagajanja podnebnim spremembam in njihovega odpravljanja, ki ustrezno upoštevajo vpliv na vodne vire; poudarja pomen strategij za preprečevanje in odpravljanje tveganj ter odziv nanje pri preprečevanju izjemnih pojavov, povezanih z vodo;

| 19. | poudarja učinke, ki jih imajo lahko podnebne spremembe na vodne ekosisteme, zaradi česar so potrebni temeljiti in sistematični ukrepi, katerih cilja sta varstvo narave in biotska raznovrstnost in ki zavezujejo k uvedbi preudarnih pravil za gospodarjenje s preoblikovanimi vodnimi masami, zlasti za gospodarjenje z zajezitvenimi jezeri in preoblikovanimi vodnimi sistemi, pri čemer je treba upoštevati pristojnosti držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

19.

poudarja učinke, ki jih imajo lahko podnebne spremembe na vodne ekosisteme, zaradi česar so potrebni temeljiti in sistematični ukrepi, katerih cilja sta varstvo narave in biotska raznovrstnost in ki zavezujejo k uvedbi preudarnih pravil za gospodarjenje s preoblikovanimi vodnimi masami, zlasti za gospodarjenje z zajezitvenimi jezeri in preoblikovanimi vodnimi sistemi, pri čemer je treba upoštevati pristojnosti držav članic na tem področju;

| 20. | ugotavlja, da nekatere države ne trpijo zaradi pomanjkanja vode, ampak imajo težave z gospodarjenjem z odvečno vodo kot posledico rednega ali močnega deževja, poplavljanja, rečne erozije in onesnaževanja porečij in obalnih območij, te posledice pa vplivajo na lokalno prebivalstvo, na kar opozarjajo številne prejete peticije; poziva Komisijo, naj glede na povečano nevarnost poplav, ki je bila v zadnjih letih opažena v državah članicah, opravi ustrezno analizo možnosti preprečevanja posledic teh pojavov; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da nekatere države ne trpijo zaradi pomanjkanja vode, ampak imajo težave z gospodarjenjem z odvečno vodo kot posledico rednega ali močnega deževja, poplavljanja, rečne erozije in onesnaževanja porečij in obalnih območij, te posledice pa vplivajo na lokalno prebivalstvo, na kar opozarjajo številne prejete peticije; poziva Komisijo, naj glede na povečano nevarnost poplav, ki je bila v zadnjih letih opažena v državah članicah, opravi ustrezno analizo možnosti preprečevanja posledic teh pojavov;

| 21. | poudarja pomen poziva Komisije državam članicam, naj spodbudijo ponovno vzpostavitev okolju prijaznih kmetijskih dejavnosti na gorskih območjih, da se odpravi hidrološka spodkopanost in spodbudi uravnavanje vodnega toka, na primer s ponovno uvedbo dobrih praks, kot npr. gradnjo jarkov, drenažnih kanalov in nasipov, ki ob močnih padavinah omilijo negativne učinke za doline in v primeru suše zagotovijo uskladiščene zaloge vode, ki jih je poleg tega mogoče uporabiti v boju proti gozdnim požarom; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen poziva Komisije državam članicam, naj spodbudijo ponovno vzpostavitev okolju prijaznih kmetijskih dejavnosti na gorskih območjih, da se odpravi hidrološka spodkopanost in spodbudi uravnavanje vodnega toka, na primer s ponovno uvedbo dobrih praks, kot npr. gradnjo jarkov, drenažnih kanalov in nasipov, ki ob močnih padavinah omilijo negativne učinke za doline in v primeru suše zagotovijo uskladiščene zaloge vode, ki jih je poleg tega mogoče uporabiti v boju proti gozdnim požarom;

| 22. | se zaveda bistvene vloge, ki jo imajo podzemni vodonosniki v vodnem ciklusu in pri številnih ključnih vprašanjih, kot so onesnaževanje vode, sheme za ublažitev učinkov poplav, vdor soli ter pogrezanje in drsenje tal zaradi dolgotrajnega izčrpavanja podzemne vode; poziva Komisijo, naj zadostno poudari pomen trajnostnega upravljanja podzemnih vodonosnikov; |
| --- | --- |

22.

se zaveda bistvene vloge, ki jo imajo podzemni vodonosniki v vodnem ciklusu in pri številnih ključnih vprašanjih, kot so onesnaževanje vode, sheme za ublažitev učinkov poplav, vdor soli ter pogrezanje in drsenje tal zaradi dolgotrajnega izčrpavanja podzemne vode; poziva Komisijo, naj zadostno poudari pomen trajnostnega upravljanja podzemnih vodonosnikov;

| 23. | glede na velika tveganja, ki jih pomenita preučevanje in izkoriščanje plina iz skrilavca za površinske in podzemne vode, poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo take dejavnosti vključene v direktivo o presoji vplivov na okolje; poziva Komisijo, naj tudi hitro izda smernice za zbiranje podatkov za dolgoročni monitoring vode, ki jih je treba pridobiti pred kakršnimkoli hidravličnim lomljenjem - za namene preučevanja ali izkoriščanja -, in merila, ki jih je treba uporabljati za oceno učinkov hidravličnega lomljenja v različnih geoloških formacijah, vključno z možnim iztekanjem v podzemne vode; |
| --- | --- |

23.

glede na velika tveganja, ki jih pomenita preučevanje in izkoriščanje plina iz skrilavca za površinske in podzemne vode, poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo take dejavnosti vključene v direktivo o presoji vplivov na okolje; poziva Komisijo, naj tudi hitro izda smernice za zbiranje podatkov za dolgoročni monitoring vode, ki jih je treba pridobiti pred kakršnimkoli hidravličnim lomljenjem - za namene preučevanja ali izkoriščanja -, in merila, ki jih je treba uporabljati za oceno učinkov hidravličnega lomljenja v različnih geoloških formacijah, vključno z možnim iztekanjem v podzemne vode;

| 24. | opozarja, da je varstvo tal bistveno za ohranjanje kakovosti vode; opozarja, da ima degradacija tal primarno lokalne in regionalne vzroke in posledice ter da bi bilo posledično treba upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti glede zagotavljanja kakovosti tal in poskrbijo za dobro stanje tal ter izrecno poziva tiste države članice, ki nimajo zakonodaje o varstvu tal, naj prevzamejo svojo odgovornost; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je varstvo tal bistveno za ohranjanje kakovosti vode; opozarja, da ima degradacija tal primarno lokalne in regionalne vzroke in posledice ter da bi bilo posledično treba upoštevati načelo subsidiarnosti; poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti glede zagotavljanja kakovosti tal in poskrbijo za dobro stanje tal ter izrecno poziva tiste države članice, ki nimajo zakonodaje o varstvu tal, naj prevzamejo svojo odgovornost;

| 25. | poudarja, da bi moralo celostno gospodarjenje z vodnimi viri in načrtovanje rabe zemljišč na ravni povodij upoštevati gospodarske dejavnosti, odvisne od vode, in potrebe vseh uporabnikov po vodi, pa tudi potrebo po celovitem pristopu k reševanju pomanjkanja vode, in zagotoviti trajnost človekovih dejavnosti, ki vplivajo na vodo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi moralo celostno gospodarjenje z vodnimi viri in načrtovanje rabe zemljišč na ravni povodij upoštevati gospodarske dejavnosti, odvisne od vode, in potrebe vseh uporabnikov po vodi, pa tudi potrebo po celovitem pristopu k reševanju pomanjkanja vode, in zagotoviti trajnost človekovih dejavnosti, ki vplivajo na vodo;

| 26. | meni, da je komunalna odpadna voda eden od največjih dejavnikov onesnaževanja vodnega okolja, v rekah in na obali, in da uspešno bo izvajanje direktive o čiščenju komunalne odpadne vode pomembno vplivalo na kakovost vode v vseh državah članicah, s tem pa na uspešno izvajanje okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

26.

meni, da je komunalna odpadna voda eden od največjih dejavnikov onesnaževanja vodnega okolja, v rekah in na obali, in da uspešno bo izvajanje direktive o čiščenju komunalne odpadne vode pomembno vplivalo na kakovost vode v vseh državah članicah, s tem pa na uspešno izvajanje okvirne direktive o vodah;

| 27. | opozarja na resne posledice, ki jih lahko ima tako onesnaževanje za zdravje ljudi, kot je razvidno iz peticij, prejetih z Irske (Galway), iz Francije (Bretanija) in drugih držav članic; opozarja na svojo resolucijo z dne 2. februarja 2012 o vprašanjih, na katere so opozorili vlagatelji peticij glede uporabe direktive za ravnanje z odpadki in sorodnih direktiv v državah članicah Evropske unije; v tej resoluciji je opozoril na nevarne ravni onesnaženosti vode, ki so posledica slabo upravljanih ali nezakonitih odlagališč in kamnolomov, ko se s pronicanjem onesnažujejo podtalnica in vodni viri; |
| --- | --- |

27.

opozarja na resne posledice, ki jih lahko ima tako onesnaževanje za zdravje ljudi, kot je razvidno iz peticij, prejetih z Irske (Galway), iz Francije (Bretanija) in drugih držav članic; opozarja na svojo resolucijo z dne 2. februarja 2012 o vprašanjih, na katere so opozorili vlagatelji peticij glede uporabe direktive za ravnanje z odpadki in sorodnih direktiv v državah članicah Evropske unije; v tej resoluciji je opozoril na nevarne ravni onesnaženosti vode, ki so posledica slabo upravljanih ali nezakonitih odlagališč in kamnolomov, ko se s pronicanjem onesnažujejo podtalnica in vodni viri;

| 28. | opozarja na nekatere negativne dejavnike, na katere so pokazali vlagatelji peticij, vključno z odlagališči odpadkov, nepravilnimi ali nezakonitimi kmetijskimi in industrijskimi praksami, ki zelo vplivajo na okolje in zdravje ljudi ter so vzrok za slabo kakovost vode; zato poziva k bolj ciljno usmerjenim spodbudam za učinkovito gospodarjenje z vodo in – zlasti za revno in podeželsko prebivalstvo – za vzpostavitev cenovno ugodnega dostopa do vode za vse in njeno distribucijo na področjih, kjer je primanjkuje, zlasti če so ta območja oddaljena od velikih mestnih aglomeracij, opremljenih z vodovodno infrastrukturo; |
| --- | --- |

28.

opozarja na nekatere negativne dejavnike, na katere so pokazali vlagatelji peticij, vključno z odlagališči odpadkov, nepravilnimi ali nezakonitimi kmetijskimi in industrijskimi praksami, ki zelo vplivajo na okolje in zdravje ljudi ter so vzrok za slabo kakovost vode; zato poziva k bolj ciljno usmerjenim spodbudam za učinkovito gospodarjenje z vodo in – zlasti za revno in podeželsko prebivalstvo – za vzpostavitev cenovno ugodnega dostopa do vode za vse in njeno distribucijo na področjih, kjer je primanjkuje, zlasti če so ta območja oddaljena od velikih mestnih aglomeracij, opremljenih z vodovodno infrastrukturo;

| 29. | meni, da obremenitev s hranili sodi med tiste dejavnike onesnaženja površinskih vodnih teles, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost in zmanjšujejo dragoceno delovanje ekosistemov; ugotavlja, da se lahko zgodi, da bo zaradi obremenitve s hranili neuspešnih kar polovica prizadevanj za dosego dobrega stanja v površinskih vodnih telesih do leta 2015; |
| --- | --- |

29.

meni, da obremenitev s hranili sodi med tiste dejavnike onesnaženja površinskih vodnih teles, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost in zmanjšujejo dragoceno delovanje ekosistemov; ugotavlja, da se lahko zgodi, da bo zaradi obremenitve s hranili neuspešnih kar polovica prizadevanj za dosego dobrega stanja v površinskih vodnih telesih do leta 2015;

| 30. | poziva Komisijo, naj okrepi boj proti naraščajočemu izpustu v vodo onesnaževal, kot so ostanki antibiotikov in zdravil, pa tudi hormonov iz kontracepcijskih tablet, saj negativno vplivajo na zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj okrepi boj proti naraščajočemu izpustu v vodo onesnaževal, kot so ostanki antibiotikov in zdravil, pa tudi hormonov iz kontracepcijskih tablet, saj negativno vplivajo na zdravje ljudi in okolje;

Znanje in inovacije

| 31. | priznava, da je okvir politike Evropske unije omogočil zbiranje manj razdrobljenih podatkov o vodi, pa tudi boljše spremljanje; kljub temu ugotavlja, da obstaja pomanjkanje zanesljivih podatkov o količini vode, na primer v zvezi z njenim pridobivanjem in iztekanjem; opozarja na možnosti boljšega upravljanja podatkov z izboljšanjem statističnih podatkov ter uporabo postaj za zbiranje podatkov, vodnega informacijskega sistema za Evropo in globalnega nadzorovanja okolja in varnosti pri nadzoru stanja vodnih virov ter pritiskov gospodarske dejavnosti nanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje razvije nov nabor zanesljivih kazalnikov za izračune porabe vode; poudarja, da bi morala baza znanja vključevati tudi pojem "ekološkega pretoka" ter upoštevati ekosistemske storitve, ki temeljijo na rabi vode, in povezavo med podnebjem, ozemljem in podzemnimi vodnimi viri, ki jih zagotavlja vodni ciklus; |
| --- | --- |

31.

priznava, da je okvir politike Evropske unije omogočil zbiranje manj razdrobljenih podatkov o vodi, pa tudi boljše spremljanje; kljub temu ugotavlja, da obstaja pomanjkanje zanesljivih podatkov o količini vode, na primer v zvezi z njenim pridobivanjem in iztekanjem; opozarja na možnosti boljšega upravljanja podatkov z izboljšanjem statističnih podatkov ter uporabo postaj za zbiranje podatkov, vodnega informacijskega sistema za Evropo in globalnega nadzorovanja okolja in varnosti pri nadzoru stanja vodnih virov ter pritiskov gospodarske dejavnosti nanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje razvije nov nabor zanesljivih kazalnikov za izračune porabe vode; poudarja, da bi morala baza znanja vključevati tudi pojem "ekološkega pretoka" ter upoštevati ekosistemske storitve, ki temeljijo na rabi vode, in povezavo med podnebjem, ozemljem in podzemnimi vodnimi viri, ki jih zagotavlja vodni ciklus;

| 32. | poudarja, da se je treba osredotočiti na posebne cilje in dejavnosti programa Obzorje 2020 v smislu boljšega, trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri in vodnimi okolji v EU in njenih sosednjih državah; meni, da bi se morala politika EU na področju raziskav odzvati na vedno večje izzive pri gospodarjenju z vodo za doseganje ciljev na področjih kmetijstva, stavb, industrije, gospodinjstev in učinkovite rabe vode; s tem v zvezi opozarja na program BONUS za Baltsko morje, ki je lahko zgled za druge regije; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se je treba osredotočiti na posebne cilje in dejavnosti programa Obzorje 2020 v smislu boljšega, trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri in vodnimi okolji v EU in njenih sosednjih državah; meni, da bi se morala politika EU na področju raziskav odzvati na vedno večje izzive pri gospodarjenju z vodo za doseganje ciljev na področjih kmetijstva, stavb, industrije, gospodinjstev in učinkovite rabe vode; s tem v zvezi opozarja na program BONUS za Baltsko morje, ki je lahko zgled za druge regije;

| 33. | meni, da je pomembno spodbujati raziskave in inovacije, povezane z vodo, ter da je treba dati zagon razvoju evropskih grozdov na tem področju; poziva Komisijo, države članice in ostale pomembne interesne skupine, naj podprejo evropsko partnerstvo za inovacije v zvezi v vodo kot učinkovit instrument za osredotočanje prizadevanj na vodilne raziskave in inovacije po svetu ter na odpravljanje ovir, ki preprečujejo hiter prenos in vključevanje znanja, najboljših razpoložljivih tehnik in tehnoloških prebojev na trg, ter naj pospešijo razvoj notranjega trga za vodno tehnologijo; izpostavlja pomen eko-inovacij za ohranjanje vodnih virov ter biotske raznovrstnosti in uravnoteženih ekosistemov; poudarja potencial ustvarjanja zelenih delovnih mest, vodne politike, ki temelji na inovacijah in znanju, boljšega gospodarjenja z vodo in učinkovite rabe vode; poziva Komisijo, naj preveri in količinsko opredeli vpliv svojih ukrepov za spodbujanje več raziskav in razvoja na področju vode na zaposlovanje; |
| --- | --- |

33.

meni, da je pomembno spodbujati raziskave in inovacije, povezane z vodo, ter da je treba dati zagon razvoju evropskih grozdov na tem področju; poziva Komisijo, države članice in ostale pomembne interesne skupine, naj podprejo evropsko partnerstvo za inovacije v zvezi v vodo kot učinkovit instrument za osredotočanje prizadevanj na vodilne raziskave in inovacije po svetu ter na odpravljanje ovir, ki preprečujejo hiter prenos in vključevanje znanja, najboljših razpoložljivih tehnik in tehnoloških prebojev na trg, ter naj pospešijo razvoj notranjega trga za vodno tehnologijo; izpostavlja pomen eko-inovacij za ohranjanje vodnih virov ter biotske raznovrstnosti in uravnoteženih ekosistemov; poudarja potencial ustvarjanja zelenih delovnih mest, vodne politike, ki temelji na inovacijah in znanju, boljšega gospodarjenja z vodo in učinkovite rabe vode; poziva Komisijo, naj preveri in količinsko opredeli vpliv svojih ukrepov za spodbujanje več raziskav in razvoja na področju vode na zaposlovanje;

Vključevanje ukrepov na področju vode

| 34. | poudarja potrebo po večji doslednosti in boljšemu vključevanju ciljev, povezanih z vodo, in načrta za učinkovito rabo virov, ki vsebuje ključne cilje za učinkovito rabo vode, v zakonodajo na ravni Evropske unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poziva, naj se celovita ocena učinkov na vodne vire upošteva pri oblikovanju splošnih politik za gospodarsko upravljanje, kot je EU2020, in skupnih politik EU, kot sta okvirna kmetijska politika in okvirna kohezijska politika, da bi dosegli tematsko osredotočenje razpoložljivih virov financiranja na vprašanja, povezana z vodo, in vprašanje vodnih virov vključili v posamezna področja vseh politik, da bi izboljšali kakovost vode v vseh evropskih regijah; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo po večji doslednosti in boljšemu vključevanju ciljev, povezanih z vodo, in načrta za učinkovito rabo virov, ki vsebuje ključne cilje za učinkovito rabo vode, v zakonodajo na ravni Evropske unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poziva, naj se celovita ocena učinkov na vodne vire upošteva pri oblikovanju splošnih politik za gospodarsko upravljanje, kot je EU2020, in skupnih politik EU, kot sta okvirna kmetijska politika in okvirna kohezijska politika, da bi dosegli tematsko osredotočenje razpoložljivih virov financiranja na vprašanja, povezana z vodo, in vprašanje vodnih virov vključili v posamezna področja vseh politik, da bi izboljšali kakovost vode v vseh evropskih regijah;

| 35. | poudarja, da mora nova finančna strategija EU za kohezijska sredstva bolj kot v preteklosti upoštevati vlaganja v hidrotehnično infrastrukturo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora nova finančna strategija EU za kohezijska sredstva bolj kot v preteklosti upoštevati vlaganja v hidrotehnično infrastrukturo;

| 36. | ugotavlja, da so standardi, ki se uporabljajo za kmete, že visoki in natančno nadzorovani; poziva k okrepitvi izpolnjevanja okoljskih meril v skupni kmetijski politiki na podlagi obstoječih obveznosti; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da so standardi, ki se uporabljajo za kmete, že visoki in natančno nadzorovani; poziva k okrepitvi izpolnjevanja okoljskih meril v skupni kmetijski politiki na podlagi obstoječih obveznosti;

Voda in gospodarstvo

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvrševanje načel "onesnaževalec plača" in "uporabnik plača" v celoti s pomočjo preglednih in učinkovitih shem za določanje cen, ki se izvajajo v vseh sektorjih, v katerih se porablja voda, in so usmerjene k povračilu stroškov za storitve za rabo vode, vključno z okoljskimi stroški in stroški virov, kot je določeno v okvirni direktivi o vodah; kljub temu poudarja, da je treba pri določanju tarif za porabo vode upoštevati socialna vprašanja in da bi morala biti čista voda za človekove potrebe na voljo po dostopnih cenah; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo in znova preučijo subvencije, ki škodujejo vodi, ter pripravijo in uvedejo dodatne ekonomske instrumente za zmanjšanje okolju škodljivih dejavnosti in spodbujanje bolj trajnostne uporabe vodnih virov; poudarja, da bi določanje cen vode moralo odražati tudi okoljske vplive na čiščenje odpadnih voda; jasno navaja, da gospodarska kriza in omejevanje javnih izdatkov kljub politični volji otežujeta možnosti lokalnih in regionalnih organov za financiranje čistilnih naprav za sivo vodo, in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje čistilnih naprav za odpadne vode; poziva Komisijo, naj razvije strategijo za internalizacijo zunanjih stroškov porabe in onesnaževanja vode ter čiščenja odpadne vode; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvrševanje načel "onesnaževalec plača" in "uporabnik plača" v celoti s pomočjo preglednih in učinkovitih shem za določanje cen, ki se izvajajo v vseh sektorjih, v katerih se porablja voda, in so usmerjene k povračilu stroškov za storitve za rabo vode, vključno z okoljskimi stroški in stroški virov, kot je določeno v okvirni direktivi o vodah; kljub temu poudarja, da je treba pri določanju tarif za porabo vode upoštevati socialna vprašanja in da bi morala biti čista voda za človekove potrebe na voljo po dostopnih cenah; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo in znova preučijo subvencije, ki škodujejo vodi, ter pripravijo in uvedejo dodatne ekonomske instrumente za zmanjšanje okolju škodljivih dejavnosti in spodbujanje bolj trajnostne uporabe vodnih virov; poudarja, da bi določanje cen vode moralo odražati tudi okoljske vplive na čiščenje odpadnih voda; jasno navaja, da gospodarska kriza in omejevanje javnih izdatkov kljub politični volji otežujeta možnosti lokalnih in regionalnih organov za financiranje čistilnih naprav za sivo vodo, in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje čistilnih naprav za odpadne vode; poziva Komisijo, naj razvije strategijo za internalizacijo zunanjih stroškov porabe in onesnaževanja vode ter čiščenja odpadne vode;

| 38. | meni, da imajo sekundarna prebivališča na voljo iste vodne vire kot glavna prebivališča, zato mora biti njihov prispevek k financiranju sistema slednjim vsaj enak; |
| --- | --- |

38.

meni, da imajo sekundarna prebivališča na voljo iste vodne vire kot glavna prebivališča, zato mora biti njihov prispevek k financiranju sistema slednjim vsaj enak;

| 39. | priporoča državam članicam, naj izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo strukturni skladi, Kohezijski sklad in Sklad za razvoj podeželja, in vlagajo v izboljšanje in obnovo obstoječe infrastrukture in tehnologij za bolj učinkovito rabo vodnih virov; |
| --- | --- |

39.

priporoča državam članicam, naj izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo strukturni skladi, Kohezijski sklad in Sklad za razvoj podeželja, in vlagajo v izboljšanje in obnovo obstoječe infrastrukture in tehnologij za bolj učinkovito rabo vodnih virov;

| 40. | meni, da je upravljanje povpraševanja ključno za obravnavanje vprašanja pomanjkanja vode, in poziva ,naj se oblikovanje načrtov za upravljanje povpraševanja po vodi in sprejetje ukrepov na strani ponudbe, štejeta kot pomembni merili za izplačilo podpore iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada EU vodnemu sektorju ali dejavnostim, v katerih se porabi veliko vode, in poziva države članice, naj kot pogoj za izdajo dovoljenj za opravljanje gospodarskih dejavnosti, v katerih se porabi veliko vode, kot so množični turizem ali posebne vrste kmetijstva, zahtevajo ocene trajnosti vode; |
| --- | --- |

40.

meni, da je upravljanje povpraševanja ključno za obravnavanje vprašanja pomanjkanja vode, in poziva ,naj se oblikovanje načrtov za upravljanje povpraševanja po vodi in sprejetje ukrepov na strani ponudbe, štejeta kot pomembni merili za izplačilo podpore iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada EU vodnemu sektorju ali dejavnostim, v katerih se porabi veliko vode, in poziva države članice, naj kot pogoj za izdajo dovoljenj za opravljanje gospodarskih dejavnosti, v katerih se porabi veliko vode, kot so množični turizem ali posebne vrste kmetijstva, zahtevajo ocene trajnosti vode;

| 41. | poziva Komisijo, naj spodbuja podjetja k uporabi opreme, ki porabi manj vode, in sicer prek pomoči za raziskave in razvoj ter nudenja strukturnih skladov na območjih, kjer je na voljo manj vodnih virov; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj spodbuja podjetja k uporabi opreme, ki porabi manj vode, in sicer prek pomoči za raziskave in razvoj ter nudenja strukturnih skladov na območjih, kjer je na voljo manj vodnih virov;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo upravna sredstva in finančne vire, da bodo podeželskemu prebivalstvu olajšale dostop do kanalizacijskega omrežja; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo upravna sredstva in finančne vire, da bodo podeželskemu prebivalstvu olajšale dostop do kanalizacijskega omrežja;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo konkretne načrte za postopno odpravo vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020 in naj poročajo o napredku prek nacionalnih programov reform; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo konkretne načrte za postopno odpravo vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020 in naj poročajo o napredku prek nacionalnih programov reform;

Voda in družba

| 44. | poziva Komisijo, države članice in regionalne organe, naj okrepijo medresorski dialog in dialog med gospodarskimi subjekti in državljani o vprašanjih glede vode ter med organi in Odborom za peticije, kadar ta obravnava pomisleke evropskih državljanov v zvezi z vodo, ter spodbudijo celovito in pregledno udeležbo lokalnih skupnosti in interesnih skupin na vseh ravneh razvoja vodne politike; poudarja pomen učinkovitega sistema na več ravneh za spopadanje z vodno problematiko, ki upošteva nujnost celovitega upravljanja z vodnimi viri in spodbuja izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, države članice in regionalne organe, naj okrepijo medresorski dialog in dialog med gospodarskimi subjekti in državljani o vprašanjih glede vode ter med organi in Odborom za peticije, kadar ta obravnava pomisleke evropskih državljanov v zvezi z vodo, ter spodbudijo celovito in pregledno udeležbo lokalnih skupnosti in interesnih skupin na vseh ravneh razvoja vodne politike; poudarja pomen učinkovitega sistema na več ravneh za spopadanje z vodno problematiko, ki upošteva nujnost celovitega upravljanja z vodnimi viri in spodbuja izmenjavo najboljših praks;

| 45. | vztraja, da se učinkovita politika gospodarjenja z vodo izvaja čim bliže viru, Komisijo poziva, naj upošteva območja z naravnimi ovirami, kot so gorska območja, otoki in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

45.

vztraja, da se učinkovita politika gospodarjenja z vodo izvaja čim bliže viru, Komisijo poziva, naj upošteva območja z naravnimi ovirami, kot so gorska območja, otoki in najbolj oddaljene regije;

| 46. | poziva h krepitvi ozaveščenosti in izobraževanja javnosti glede vprašanj, povezanih z vodo, da bi med potrošniki, zdravstvenim osebjem, oblikovalci politik in nosilci političnih odločitev dosegli boljše razumevanje povezav med vodo, ekosistemi, sanitarno oskrbo, higieno, zdravjem, varno hrano, zanesljivo preskrbo s hrano in preprečevanjem nesreč; poudarja osrednjo vlogo regionalnih in lokalnih organov ter organizacij civilne družbe pri kampanjah za ozaveščanje in organizaciji izobraževalnih dejavnosti; vztraja, da morajo biti ti programi ozaveščanja namenjeni državljanom vseh starosti, da se bo ta javni in bistveni vir uporabljal bolj smotrno in učinkovito. |
| --- | --- |

46.

poziva h krepitvi ozaveščenosti in izobraževanja javnosti glede vprašanj, povezanih z vodo, da bi med potrošniki, zdravstvenim osebjem, oblikovalci politik in nosilci političnih odločitev dosegli boljše razumevanje povezav med vodo, ekosistemi, sanitarno oskrbo, higieno, zdravjem, varno hrano, zanesljivo preskrbo s hrano in preprečevanjem nesreč; poudarja osrednjo vlogo regionalnih in lokalnih organov ter organizacij civilne družbe pri kampanjah za ozaveščanje in organizaciji izobraževalnih dejavnosti; vztraja, da morajo biti ti programi ozaveščanja namenjeni državljanom vseh starosti, da se bo ta javni in bistveni vir uporabljal bolj smotrno in učinkovito.

| 47. | poudarja, da voda in njeni ekosistemi ne poznajo upravnih meja in da morajo zato vse ukrepe za njeno varstvo in ohranitev vrednosti enotno in usklajeno izvajati pristojni organi, ki imajo po možnosti pooblastila za celotno porečje; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da voda in njeni ekosistemi ne poznajo upravnih meja in da morajo zato vse ukrepe za njeno varstvo in ohranitev vrednosti enotno in usklajeno izvajati pristojni organi, ki imajo po možnosti pooblastila za celotno porečje;

| 48. | ponovno poudarja, da okvirna direktiva o vodah določa usklajevanje med državami članicami s skupnim porečjem, kjer ima lahko poraba vode čezmejne učinke, in te države članice poziva k redni čezmejni komunikaciji in sodelovanju pri izvajanju okvirne direktive o vodah glede onesnaževanja s prednostnimi, prednostnimi nevarnimi in hranilnimi snovmi; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja, da okvirna direktiva o vodah določa usklajevanje med državami članicami s skupnim porečjem, kjer ima lahko poraba vode čezmejne učinke, in te države članice poziva k redni čezmejni komunikaciji in sodelovanju pri izvajanju okvirne direktive o vodah glede onesnaževanja s prednostnimi, prednostnimi nevarnimi in hranilnimi snovmi;

| 49. | ugotavlja, da kakovostna voda za kopanje vpliva na turizem, in zahteva splošnejšo uporabo sistema modre zastave na vseh kopaliških območjih v Evropi, kot so reke, jezera in ribniki; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da kakovostna voda za kopanje vpliva na turizem, in zahteva splošnejšo uporabo sistema modre zastave na vseh kopaliških območjih v Evropi, kot so reke, jezera in ribniki;

| 50. | poudarja, da politika trajnostnega turizma vključuje ohranjanje vodnih virov, in poziva k usposabljanju turističnih delavcev o varčevanju in trajnostni rabi vode, zlasti na obalnih območjih in v zdraviliščih; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da politika trajnostnega turizma vključuje ohranjanje vodnih virov, in poziva k usposabljanju turističnih delavcev o varčevanju in trajnostni rabi vode, zlasti na obalnih območjih in v zdraviliščih;

| 51. | poudarja pomen uvedbe dobrih vodovodnih sistemov v zgradbe in na javne površine, ki bodo pomagali zmanjšati potrebe po ustekleničeni vodi; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen uvedbe dobrih vodovodnih sistemov v zgradbe in na javne površine, ki bodo pomagali zmanjšati potrebe po ustekleničeni vodi;

| 52. | ugotavlja tudi, da se je od leta 1988 od vseh peticij v zvezi z okoljskimi pritožbami, naslovljenih na Odbor za peticije, na kakovost in količino vode v državah članicah nanašalo kar 601 peticij (Španija 166, Združeno kraljestvo 129, Nemčija 97, Italija 60, Francija 55, Grčija 34, Nizozemska 16, Portugalska 16, Irska 12, Poljska 4, Romunija 4, Finska 3, Bolgarija 2, Madžarska 2 in Slovenija 1), ki jih je včasih podpisalo več podpisnikov hkrati (glej peticijo 0784/2007, ki jo je podpisalo 2036 podpisnikov); se zaveda, da te peticije dokazujejo, da je voda za državljane Evropske unije pomemben problem; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja tudi, da se je od leta 1988 od vseh peticij v zvezi z okoljskimi pritožbami, naslovljenih na Odbor za peticije, na kakovost in količino vode v državah članicah nanašalo kar 601 peticij (Španija 166, Združeno kraljestvo 129, Nemčija 97, Italija 60, Francija 55, Grčija 34, Nizozemska 16, Portugalska 16, Irska 12, Poljska 4, Romunija 4, Finska 3, Bolgarija 2, Madžarska 2 in Slovenija 1), ki jih je včasih podpisalo več podpisnikov hkrati (glej peticijo 0784/2007, ki jo je podpisalo 2036 podpisnikov); se zaveda, da te peticije dokazujejo, da je voda za državljane Evropske unije pomemben problem;

| 53. | ugotavlja, da v skladu z raziskavo Eurobarometra (iz marca 2012) 68 % Evropejcev meni, da so problemi v zvezi s količino in kakovostjo vode hudi, 80 % vprašanih jih meni, da kemično onesnaževanje ogroža vodno okolje, 62 % jih meni, da niso dovolj obveščeni o problemih v zvezi s podtalnico, jezeri, rekami in obalnimi vodami v svojih državah, medtem ko jih 67 % meni, da bi bil najbolj učinkoviti način za reševanje problemov z vodo ozaveščanje o teh problemih, 73 % pa, da bi morala EU predlagati dodatne ukrepe za obravnavanje problemov z vodo v Evropi; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da v skladu z raziskavo Eurobarometra (iz marca 2012) 68 % Evropejcev meni, da so problemi v zvezi s količino in kakovostjo vode hudi, 80 % vprašanih jih meni, da kemično onesnaževanje ogroža vodno okolje, 62 % jih meni, da niso dovolj obveščeni o problemih v zvezi s podtalnico, jezeri, rekami in obalnimi vodami v svojih državah, medtem ko jih 67 % meni, da bi bil najbolj učinkoviti način za reševanje problemov z vodo ozaveščanje o teh problemih, 73 % pa, da bi morala EU predlagati dodatne ukrepe za obravnavanje problemov z vodo v Evropi;

Voda in svet

| 54. | pozdravlja zgodnje doseganje razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov glede trajnostnega dostopa do varne pitne vode; poziva Komisijo, države članice in ustrezne organe na vseh ravneh, naj okrepijo svojo zavezo in naj dejavno sodelujejo pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja na področju osnovnih sanitarnih storitev in naj upoštevajo s tem povezane izide konference Rio+20 o trajnostnem razvoju, poleg tega pa naj zagotovijo, da bo dostop do pitne vode in sanitarnih storitev zagotovljen kot temeljna človekova pravica, saj je to pomembno za polno uživanje življenja v skladu s pogoji, ki jih je sprejela generalna skupščina Združenih narodov leta 2010; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja zgodnje doseganje razvojnih ciljev tisočletja Organizacije združenih narodov glede trajnostnega dostopa do varne pitne vode; poziva Komisijo, države članice in ustrezne organe na vseh ravneh, naj okrepijo svojo zavezo in naj dejavno sodelujejo pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja na področju osnovnih sanitarnih storitev in naj upoštevajo s tem povezane izide konference Rio+20 o trajnostnem razvoju, poleg tega pa naj zagotovijo, da bo dostop do pitne vode in sanitarnih storitev zagotovljen kot temeljna človekova pravica, saj je to pomembno za polno uživanje življenja v skladu s pogoji, ki jih je sprejela generalna skupščina Združenih narodov leta 2010;

| 55. | pozdravlja dejavno udeležbo Evropske unije na šestem svetovnem forumu o vodi, ki je potekal od 12. do 17. marca 2012 v Marseillu; poziva Evropsko unijo, naj se še naprej zavzema za izboljšanje dostopa svetovnega prebivalstva do vode, zlasti z ozirom na sedmi svetovni forum o vodi, ki bo potekal leta 2015 v Južni Koreji; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja dejavno udeležbo Evropske unije na šestem svetovnem forumu o vodi, ki je potekal od 12. do 17. marca 2012 v Marseillu; poziva Evropsko unijo, naj se še naprej zavzema za izboljšanje dostopa svetovnega prebivalstva do vode, zlasti z ozirom na sedmi svetovni forum o vodi, ki bo potekal leta 2015 v Južni Koreji;

| 56. | poudarja, da ima EU zelo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj o vodi, ki ga je treba uporabiti v praksi, da se dosežejo razvojni cilj tisočletja glede osnovne sanitarne infrastrukture in drugi cilji za trajnostni razvoj, povezani z vodo; poziva Komisijo, naj upošteva dobro prakso tretjih držav pri uporabi zbrane deževnice in večkratni ponovni uporabi odpadne vode ter s tem prakso za preprečevanje pomanjkanja vode, zlasti v primeru suše; poziva k poglobitvi sodelovanja na teh področjih s tistimi tretjimi državami, ki na področju rabe vodnih virov veljajo za tehnološko napredne; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da ima EU zelo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj o vodi, ki ga je treba uporabiti v praksi, da se dosežejo razvojni cilj tisočletja glede osnovne sanitarne infrastrukture in drugi cilji za trajnostni razvoj, povezani z vodo; poziva Komisijo, naj upošteva dobro prakso tretjih držav pri uporabi zbrane deževnice in večkratni ponovni uporabi odpadne vode ter s tem prakso za preprečevanje pomanjkanja vode, zlasti v primeru suše; poziva k poglobitvi sodelovanja na teh področjih s tistimi tretjimi državami, ki na področju rabe vodnih virov veljajo za tehnološko napredne;

| 57. | meni, da so potrebna večja mednarodna prizadevanja za dosego trajnostne rabe vode s celostnim gospodarjenjem z vodnimi viri in učinkovitejšo rabo virov; |
| --- | --- |

57.

meni, da so potrebna večja mednarodna prizadevanja za dosego trajnostne rabe vode s celostnim gospodarjenjem z vodnimi viri in učinkovitejšo rabo virov;

| 58. | spodbuja lokalne organe in druge pristojne organe, naj delež pristojbin, ki jih v okviru preskrbe z vodo in zagotavljanja sanitarnih storitev zberejo od uporabnikov, namenijo ukrepom decentraliziranega sodelovanja; opozarja, da je načelo plačila enoodstotne solidarnostne dajatve za vodo, ki so ga sprejele nekatere države članice, primer, ki bi ga kazalo spodbujati in izvajati; |
| --- | --- |

58.

spodbuja lokalne organe in druge pristojne organe, naj delež pristojbin, ki jih v okviru preskrbe z vodo in zagotavljanja sanitarnih storitev zberejo od uporabnikov, namenijo ukrepom decentraliziranega sodelovanja; opozarja, da je načelo plačila enoodstotne solidarnostne dajatve za vodo, ki so ga sprejele nekatere države članice, primer, ki bi ga kazalo spodbujati in izvajati;

| 59. | v imenu Evropske unije poziva Komisijo in države članice, naj pristopijo h Konvenciji Združenih narodov o mednarodnih vodnih poteh iz leta 1997, naj spodbujajo uveljavitev sprememb Helsinške konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992, da bi razširili domet tega instrumenta, ki zaenkrat zajema zgolj države UNECE, ter naj spodbujajo čim širšo ratifikacijo Protokola o zdravju in vodi k helsinški konvenciji iz leta 1992, da bi spodbudili usklajeno in pravično gospodarjenje z vodo v nacionalnih in transnacionalnih porečjih; |
| --- | --- |

59.

v imenu Evropske unije poziva Komisijo in države članice, naj pristopijo h Konvenciji Združenih narodov o mednarodnih vodnih poteh iz leta 1997, naj spodbujajo uveljavitev sprememb Helsinške konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer iz leta 1992, da bi razširili domet tega instrumenta, ki zaenkrat zajema zgolj države UNECE, ter naj spodbujajo čim širšo ratifikacijo Protokola o zdravju in vodi k helsinški konvenciji iz leta 1992, da bi spodbudili usklajeno in pravično gospodarjenje z vodo v nacionalnih in transnacionalnih porečjih;

*

* *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(2)  UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

(3)  UL L 348, 24.12.2008, str. 84.

(4)  UL L 135, 30.5.1991, str. 40.

(5)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(6)  UL L 288, 6.11.2007, str. 27
  .

(7)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(8)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(9)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(10)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(11)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(12)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0091.

(14)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 33.

(15)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 115.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/19

---

Torek, 3. julij 2012eCall: nova storitev 112 za državljane

P7_TA(2012)0274

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o eCall: nova storitev 112 za državljane (2012/2056(INI))

2013/C 349 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 8. septembra 2011 o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 ("klici v sili eCall") (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 8. septembra 2011 o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 ("klici v sili eCall") (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalnih storitvah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalnih storitvah) (3),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Ocena učinka", priloženega priporočilu Komisije o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 ("klici v sili eCall") (SEC(2011)1020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom "Ocena učinka", priloženega priporočilu Komisije o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 ("klici v sili eCall") (SEC(2011)1020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020" (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020" (COM(2010)0389),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu" (COM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu" (COM(2009)0279),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "eCall: čas za uvedbo" (COM(2009)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "eCall: čas za uvedbo" (COM(2009)0434),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil" (COM(2007)0541), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil" (COM(2007)0541),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "o pobudi Inteligentni avtomobil – ‚Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila‘ "(COM(2006)0059), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "o pobudi Inteligentni avtomobil – ‚Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila‘ "(COM(2006)0059),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Usmerjanje sistema za klic v sili (eCall) na pravo pot – akcijski načrt (Tretje sporočilo o varnosti vozil (eSafety))" (COM(2006)0723), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Usmerjanje sistema za klic v sili (eCall) na pravo pot – akcijski načrt (Tretje sporočilo o varnosti vozil (eSafety))" (COM(2006)0723),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Zagotovitev sistema za klic v sili (eCall) državljanom" (Drugo sporočilo o varnosti vozil (eSafety)) (COM(2005)0431), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Zagotovitev sistema za klic v sili (eCall) državljanom" (Drugo sporočilo o varnosti vozil (eSafety)) (COM(2005)0431),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in inteligentna vozila" (COM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in inteligentna vozila" (COM(2003)0542),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu – razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (COM(2003)0311), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu – razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (COM(2003)0311),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall (Delovna skupina iz člena 29 – 1609/06/EN, WP 125), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall (Delovna skupina iz člena 29 – 1609/06/EN, WP 125),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010-2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010-2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 17. novembra 2011 o potrebi po dostopnih storitvah v sili na številki 112 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 17. novembra 2011 o potrebi po dostopnih storitvah v sili na številki 112 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o univerzalni storitvi in številki za klic v sili 112 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o univerzalni storitvi in številki za klic v sili 112 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 (10) o prvem poročilu o pobudi inteligentni avtomobil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 (10) o prvem poročilu o pobudi inteligentni avtomobil,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o varnosti v cestnem prometu: približati "eCall" državljanom (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o varnosti v cestnem prometu: približati "eCall" državljanom (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o "Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost" (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o "Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost" (13),

| — | ob upoštevanju Svetovnega poročila o preprečevanju poškodb v cestnem prometu, ki sta ga leta 2004 skupaj objavila Svetovna banka in Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svetovnega poročila o preprečevanju poškodb v cestnem prometu, ki sta ga leta 2004 skupaj objavila Svetovna banka in Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem (A7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem (A7-0205/2012),

| A. | ker se bo glede na napovedi Svetovne banke in Svetovne zdravstvene organizacije število žrtev prometnih nesreč v vseh delih sveta povečalo (do leta 2020 se bo kot najpogostejši vzrok smrti z devetega mesta pomaknil na tretje) in ker višje mesto na lestvici smrtnosti v starostni skupini 5-14 let pomeni tudi hud udarec za starše in družbo; |
| --- | --- |

A.

ker se bo glede na napovedi Svetovne banke in Svetovne zdravstvene organizacije število žrtev prometnih nesreč v vseh delih sveta povečalo (do leta 2020 se bo kot najpogostejši vzrok smrti z devetega mesta pomaknil na tretje) in ker višje mesto na lestvici smrtnosti v starostni skupini 5-14 let pomeni tudi hud udarec za starše in družbo;

| B. | ker glede na podatke za leto 2004 v Evropski uniji vsako leto v nesrečah umre več kot 40 000 ljudi, 150 000 pa postane trajno invalidnih; |
| --- | --- |

B.

ker glede na podatke za leto 2004 v Evropski uniji vsako leto v nesrečah umre več kot 40 000 ljudi, 150 000 pa postane trajno invalidnih;

| C. | ker je avtomobilski sistem eCall namenjen temu, da se v primeru hude nesreče zagotovi samodejno obveščanje služb za ukrepanje ob nesrečah ter s hitrejšim prihodom usposobljene in ustrezno opremljene pomoči zmanjša število smrtnih žrtev in resnost poškodb v cestnem prometu (načelo "zlatega pravila prve ure"); |
| --- | --- |

C.

ker je avtomobilski sistem eCall namenjen temu, da se v primeru hude nesreče zagotovi samodejno obveščanje služb za ukrepanje ob nesrečah ter s hitrejšim prihodom usposobljene in ustrezno opremljene pomoči zmanjša število smrtnih žrtev in resnost poškodb v cestnem prometu (načelo "zlatega pravila prve ure");

| D. | ker se storitev klica v sili eCall sproži samodejno z aktivacijo senzorjev v avtomobilu, ki potem, ko se aktivirajo, vzpostavijo govorno in podatkovno povezavo neposredno s centrom za obveščanje; |
| --- | --- |

D.

ker se storitev klica v sili eCall sproži samodejno z aktivacijo senzorjev v avtomobilu, ki potem, ko se aktivirajo, vzpostavijo govorno in podatkovno povezavo neposredno s centrom za obveščanje;

| E. | ker se glede na uradne statistične podatke o sistemu eCall predvideva, da bo uvedba sistema v vse avtomobile v državah članicah EU letno rešila 2 500 življenj, hkrati pa zmanjšala resnost poškodb za 10–15 %; |
| --- | --- |

E.

ker se glede na uradne statistične podatke o sistemu eCall predvideva, da bo uvedba sistema v vse avtomobile v državah članicah EU letno rešila 2 500 življenj, hkrati pa zmanjšala resnost poškodb za 10–15 %;

| F. | ker storitev eCall prinaša koristi uporabnikom cest, ki potujejo znotraj države in v tujino in v primeru nesreče morda ne poznajo cest in svoje natančne lokacije; |
| --- | --- |

F.

ker storitev eCall prinaša koristi uporabnikom cest, ki potujejo znotraj države in v tujino in v primeru nesreče morda ne poznajo cest in svoje natančne lokacije;

| G. | ker sistem eCall po zaslugi digitalnih podatkov, ki jih vsebuje sporočilo v formatu z minimalnim sklopom podatkov (MSD), omogoča klice v sili brez jezikovnih ovir, kar bo po vsej verjetnosti zmanjšalo nesporazume in stres ter pomagalo odpraviti jezikovne ovire med potniki v vozilu in operaterjem centra za obveščanje, kar je pomembno v evropskem večjezikovnem okolju; |
| --- | --- |

G.

ker sistem eCall po zaslugi digitalnih podatkov, ki jih vsebuje sporočilo v formatu z minimalnim sklopom podatkov (MSD), omogoča klice v sili brez jezikovnih ovir, kar bo po vsej verjetnosti zmanjšalo nesporazume in stres ter pomagalo odpraviti jezikovne ovire med potniki v vozilu in operaterjem centra za obveščanje, kar je pomembno v evropskem večjezikovnem okolju;

| H. | ker je uvedba vseevropske storitve eCall v vsa vozila in vseh državah od leta 2002 za Unijo glavna prednostna naloga na področju varnosti v cestnem prometu, vključena pa je tudi v akcijski program za varnost v cestnem prometu 2011–2020 kot sredstvo, ki bo izboljšalo varnost na cesti in prispevalo k cilju zmanjšanja števila smrtnih žrtev in poškodb v cestnem prometu v Evropi; |
| --- | --- |

H.

ker je uvedba vseevropske storitve eCall v vsa vozila in vseh državah od leta 2002 za Unijo glavna prednostna naloga na področju varnosti v cestnem prometu, vključena pa je tudi v akcijski program za varnost v cestnem prometu 2011–2020 kot sredstvo, ki bo izboljšalo varnost na cesti in prispevalo k cilju zmanjšanja števila smrtnih žrtev in poškodb v cestnem prometu v Evropi;

| I. | ker Direktiva 2010/40/EU med prednostne ukrepe vključuje "usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall" in Komisiji nalaga, da do konca leta 2012 sprejme skupne specifikacije za nadgradnjo centrov za obveščanje; |
| --- | --- |

I.

ker Direktiva 2010/40/EU med prednostne ukrepe vključuje "usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall" in Komisiji nalaga, da do konca leta 2012 sprejme skupne specifikacije za nadgradnjo centrov za obveščanje;

| J. | ker so države članice še naprej odgovorne za obliko organiziranosti centrov za obveščanje, ki sprejemajo klice v sili, ki so lahko javne ali zasebne organizacije in delujejo z javnimi pooblastili; |
| --- | --- |

J.

ker so države članice še naprej odgovorne za obliko organiziranosti centrov za obveščanje, ki sprejemajo klice v sili, ki so lahko javne ali zasebne organizacije in delujejo z javnimi pooblastili;

| K. | ker je do danes memorandum o soglasju za izvedbo interoperabilnega avtomobilskega sistema eCall v Evropi podpisalo 22 držav članic, 5 pridruženih držav in več kot 100 organizacij; ker sta še dve državi članici izrazili svojo podporo obvezni uvedbi sistema eCall; |
| --- | --- |

K.

ker je do danes memorandum o soglasju za izvedbo interoperabilnega avtomobilskega sistema eCall v Evropi podpisalo 22 držav članic, 5 pridruženih držav in več kot 100 organizacij; ker sta še dve državi članici izrazili svojo podporo obvezni uvedbi sistema eCall;

| L. | ker je Parlament ob številnih priložnostih izrazil podporo uvedbi sistema eCall, vključno s podporo njegovi obvezni uveljavitvi, kar je pobuda, ki bo med državljani ustvarila večji občutek varnosti, kadar potujejo; |
| --- | --- |

L.

ker je Parlament ob številnih priložnostih izrazil podporo uvedbi sistema eCall, vključno s podporo njegovi obvezni uveljavitvi, kar je pobuda, ki bo med državljani ustvarila večji občutek varnosti, kadar potujejo;

| M. | ker prostovoljna uvedba v EU, ki je politika Komisije od leta 2003, doslej ni prinesel bistvenega napredka; |
| --- | --- |

M.

ker prostovoljna uvedba v EU, ki je politika Komisije od leta 2003, doslej ni prinesel bistvenega napredka;

| N. | ker je Komisija v svojem sporočilu z naslovom "eCall: čas za uvedbo" iz leta 2009 navedla, da bo predlagala regulativne ukrepe, če do konca leta 2009 ne bo dosežen bistven napredek glede dostopnosti naprav eCall v vozilih in potrebnih naložb v infrastrukturo centrov za obveščanje; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija v svojem sporočilu z naslovom "eCall: čas za uvedbo" iz leta 2009 navedla, da bo predlagala regulativne ukrepe, če do konca leta 2009 ne bo dosežen bistven napredek glede dostopnosti naprav eCall v vozilih in potrebnih naložb v infrastrukturo centrov za obveščanje;

| O. | ker je glede na rezultate javnega posvetovanja v zvezi z uvedbo sistema eCall, ki ga je izvedla Komisija v letu 2010, več kot 80 % vprašanih odgovorilo, da je sistem eCall koristen in da bi ga radi imeli v svojem vozilu; |
| --- | --- |

O.

ker je glede na rezultate javnega posvetovanja v zvezi z uvedbo sistema eCall, ki ga je izvedla Komisija v letu 2010, več kot 80 % vprašanih odgovorilo, da je sistem eCall koristen in da bi ga radi imeli v svojem vozilu;

| P. | ker so motoristi med tistimi uporabniki, ki imajo lahko največ težav z obveščanjem služb za ukrepanje ob nesrečah, če so udeleženi v prometni nesreči; |
| --- | --- |

P.

ker so motoristi med tistimi uporabniki, ki imajo lahko največ težav z obveščanjem služb za ukrepanje ob nesrečah, če so udeleženi v prometni nesreči;

| Q. | ker se kmetijska in industrijska vozila, predvsem kmetijski traktorji, po navadi gibljejo na odročnih in samotnih območjih in zato v nesreči pogosto ne morejo obvestiti služb za ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

Q.

ker se kmetijska in industrijska vozila, predvsem kmetijski traktorji, po navadi gibljejo na odročnih in samotnih območjih in zato v nesreči pogosto ne morejo obvestiti služb za ukrepanje ob nesrečah;

| R. | ker zasebne storitve avtomobilskega klica v sili danes sicer obstajajo in se v Evropi vse bolj uporabljajo, vendar nobena od njih ne pokriva celotnega območja EU, uporabljajo pa se v manj kot 0,4 % vozil na trgu, in so bile nekatere uvedene storitve zaradi tržnih neuspehov ukinjene, pri čemer so uporabniki ostali brez storitve avtomobilskega klica v sili med življenjsko dobo vozila; |
| --- | --- |

R.

ker zasebne storitve avtomobilskega klica v sili danes sicer obstajajo in se v Evropi vse bolj uporabljajo, vendar nobena od njih ne pokriva celotnega območja EU, uporabljajo pa se v manj kot 0,4 % vozil na trgu, in so bile nekatere uvedene storitve zaradi tržnih neuspehov ukinjene, pri čemer so uporabniki ostali brez storitve avtomobilskega klica v sili med življenjsko dobo vozila;

| S. | ker je tehnologija pripravljena in so bili sprejeti skupni vseevropski standardi, ki so jih v okviru pilotnih projektov med industrijo in javnimi organi izboljšali in testirali; |
| --- | --- |

S.

ker je tehnologija pripravljena in so bili sprejeti skupni vseevropski standardi, ki so jih v okviru pilotnih projektov med industrijo in javnimi organi izboljšali in testirali;

| T. | ker je Komisija leta 2011 javno oznanila, da bo v prvem četrtletju leta 2012 predložila novo uredbo, s katero bo sistem eCall vključen v regulativni okvir za homologacijo motornih vozil kot dodatna zahteva; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija leta 2011 javno oznanila, da bo v prvem četrtletju leta 2012 predložila novo uredbo, s katero bo sistem eCall vključen v regulativni okvir za homologacijo motornih vozil kot dodatna zahteva;

| 1. | pozdravlja priporočilo Komisije z dne 8. septembra 2011 ter poziva države članice in operaterje mobilnih omrežij, naj zahtevane ukrepe in posodobitve izvedejo najkasneje do konca leta 2014; vendar obžaluje, da se je le 18 držav članic odzvalo pravočasno; poziva ostale države članice, da se čim prej odzovejo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja priporočilo Komisije z dne 8. septembra 2011 ter poziva države članice in operaterje mobilnih omrežij, naj zahtevane ukrepe in posodobitve izvedejo najkasneje do konca leta 2014; vendar obžaluje, da se je le 18 držav članic odzvalo pravočasno; poziva ostale države članice, da se čim prej odzovejo;

| 2. | obžaluje zamude in pomanjkljiv napredek pri dosedanjem prostovoljnem uvajanju sistema eCall ter dejstvo, da tri države članice niso podpisale memoranduma o soglasju za eCall oziroma izkazale podpore uvedbi sistema eCall; zato poziva države članice, ki tega še niso storile, da podpišejo memorandum o razvoju vseevropske medobratovalne storitve eCall v Evropi in poziva vse udeležene strani, naj pri vzpostavitvi storitve delujejo sočasno; |
| --- | --- |

2.

obžaluje zamude in pomanjkljiv napredek pri dosedanjem prostovoljnem uvajanju sistema eCall ter dejstvo, da tri države članice niso podpisale memoranduma o soglasju za eCall oziroma izkazale podpore uvedbi sistema eCall; zato poziva države članice, ki tega še niso storile, da podpišejo memorandum o razvoju vseevropske medobratovalne storitve eCall v Evropi in poziva vse udeležene strani, naj pri vzpostavitvi storitve delujejo sočasno;

| 3. | poudarja, da so v delovanju evropske številke za klic v sili, na kateri bo temeljil sistem eCall, še velike vrzeli; poziva države članice k takojšnji odpravi teh vrzeli in Komisijo, da glede tega poostri nadzor; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so v delovanju evropske številke za klic v sili, na kateri bo temeljil sistem eCall, še velike vrzeli; poziva države članice k takojšnji odpravi teh vrzeli in Komisijo, da glede tega poostri nadzor;

| 4. | meni, da bi eCall moral biti javni vseevropski sistem za klic v sili, ki je vgrajen v vozilo ter deluje na osnovi številke 112 in skupnih vseevropskih standardov za zagotovitev tehnološko nevtralnost, da se zagotovi zanesljiva, kakovostna, cenovno dostopna in uporabniku prijazna storitev, ki lahko brezhibno in interoperabilno deluje po vsej Evropi in v vseh avtomobilih ne glede na znamko, državo ali trenutno lokacijo vozila, s čimer bi se v največji možni meri povečale njegove koristi za vse voznike, vključno z invalidnimi osebami s posebnimi potrebami; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi eCall moral biti javni vseevropski sistem za klic v sili, ki je vgrajen v vozilo ter deluje na osnovi številke 112 in skupnih vseevropskih standardov za zagotovitev tehnološko nevtralnost, da se zagotovi zanesljiva, kakovostna, cenovno dostopna in uporabniku prijazna storitev, ki lahko brezhibno in interoperabilno deluje po vsej Evropi in v vseh avtomobilih ne glede na znamko, državo ali trenutno lokacijo vozila, s čimer bi se v največji možni meri povečale njegove koristi za vse voznike, vključno z invalidnimi osebami s posebnimi potrebami;

| 5. | poudarja pozitivne učinke sistema eCall, in sicer ne le z vidika izboljšanja ravnanja ob nezgodah in zmanjšanja zastojev zaradi nesreč in preprečevanja naknadnih nesreč, temveč zlasti z vidika hitrejšega prihoda služb za pomoč v sili na kraj nesreče, s čimer se zmanjša število žrtev in resnost poškodb zaradi nesreč v cestnem prometu in tako izboljša zaupanja Evropejcev, ko potujejo v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

5.

poudarja pozitivne učinke sistema eCall, in sicer ne le z vidika izboljšanja ravnanja ob nezgodah in zmanjšanja zastojev zaradi nesreč in preprečevanja naknadnih nesreč, temveč zlasti z vidika hitrejšega prihoda služb za pomoč v sili na kraj nesreče, s čimer se zmanjša število žrtev in resnost poškodb zaradi nesreč v cestnem prometu in tako izboljša zaupanja Evropejcev, ko potujejo v drugih državah članicah;

| 6. | meni, da če bo uvedba sistema eCall prepuščena tržnim silam, bodo od sistema eCall imeli korist le ljudje, ki si lahko privoščijo luksuzne avtomobile, medtem ko bi obvezna uvedba sistema, ki bi bil vgrajen v vsa vozila, pomenila nižje stroške in vsesplošno uvedbo po vsej EU; |
| --- | --- |

6.

meni, da če bo uvedba sistema eCall prepuščena tržnim silam, bodo od sistema eCall imeli korist le ljudje, ki si lahko privoščijo luksuzne avtomobile, medtem ko bi obvezna uvedba sistema, ki bi bil vgrajen v vsa vozila, pomenila nižje stroške in vsesplošno uvedbo po vsej EU;

| 7. | opozarja, da ocena učinka, ki jo je pripravila Komisija, kaže, da je sprejetje regulativnih ukrepov z namenom obvezne uvedbe sistema eCall trenutno edina možnost, da se dosežejo vsi pozitivni učinki; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da ocena učinka, ki jo je pripravila Komisija, kaže, da je sprejetje regulativnih ukrepov z namenom obvezne uvedbe sistema eCall trenutno edina možnost, da se dosežejo vsi pozitivni učinki;

| 8. | poziva Komisijo, naj predloži predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall, temelječega na številki 112, v vseh novih homologiranih avtomobilih in v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj predloži predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall, temelječega na številki 112, v vseh novih homologiranih avtomobilih in v vseh državah članicah;

| 9. | meni, da bi morala biti storitev eCall brezplačna in obvezna ter da bi morala biti vgrajena v vsa nova vozila; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala biti storitev eCall brezplačna in obvezna ter da bi morala biti vgrajena v vsa nova vozila;

| 10. | meni, da mora biti storitev eCall preprosta, cenovno dostopna, delujoča in dostopna vsakomur v vsej Evropski uniji, ne glede na vozilo in njegovo lokacijo; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora biti storitev eCall preprosta, cenovno dostopna, delujoča in dostopna vsakomur v vsej Evropski uniji, ne glede na vozilo in njegovo lokacijo;

| 11. | nasprotuje zamisli, da bi se avtomobilski sistem eCall uvajal postopoma v daljšem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

11.

nasprotuje zamisli, da bi se avtomobilski sistem eCall uvajal postopoma v daljšem časovnem obdobju;

| 12. | poziva Komisijo, naj predlaga druge potrebne regulativne ukrepe, da bi se izognili dodatnim zamudam, ki bi imele za posledico žrtve, ki bi jih lahko preprečili; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj predlaga druge potrebne regulativne ukrepe, da bi se izognili dodatnim zamudam, ki bi imele za posledico žrtve, ki bi jih lahko preprečili;

| 13. | meni, da čeprav je analiza stroškov in korist (CBA) lahko pomembna za pripravo podatkov, na podlagi katerih se sprejemajo zahtevne odločitve v zvezi z investicijami in tehnologijo, pa je lahko dvomljive vrednosti, kadar pomemben del analize vključuje oceno vrednosti človeškega življenja; |
| --- | --- |

13.

meni, da čeprav je analiza stroškov in korist (CBA) lahko pomembna za pripravo podatkov, na podlagi katerih se sprejemajo zahtevne odločitve v zvezi z investicijami in tehnologijo, pa je lahko dvomljive vrednosti, kadar pomemben del analize vključuje oceno vrednosti človeškega življenja;

| 14. | poziva Komisijo, naj pri presojanju vpliva uvedbe sistema eCall v EU ne upošteva le stroškov naložbe in delovanja, temveč tudi družbene koristi, ki bodo izhajale iz uvedbe sistema eCall; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pri presojanju vpliva uvedbe sistema eCall v EU ne upošteva le stroškov naložbe in delovanja, temveč tudi družbene koristi, ki bodo izhajale iz uvedbe sistema eCall;

| 15. | poziva Komisijo, naj določi jasna pravila glede odgovornosti zainteresiranih strani, vključenih v sistem eCall; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj določi jasna pravila glede odgovornosti zainteresiranih strani, vključenih v sistem eCall;

| 16. | poziva Komisijo, naj oceni možnost lažnih preplahov, ki bi jih lahko sprožili sistemi eCall, njihov vpliv na vsakodnevno delo služb za ukrepanje ob nesrečah, potrebo po ločevanju med hudimi in manj hudimi nesrečami ter med signali v sili in drugimi informacijami, ki bi jih v začetku prenašali službam za ukrepanje v nesrečah, da bi tako zagotovili njihovo učinkovito delovanje; poziva Komisijo, naj po potrebi predlaga konkretne rešitve za te težave; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj oceni možnost lažnih preplahov, ki bi jih lahko sprožili sistemi eCall, njihov vpliv na vsakodnevno delo služb za ukrepanje ob nesrečah, potrebo po ločevanju med hudimi in manj hudimi nesrečami ter med signali v sili in drugimi informacijami, ki bi jih v začetku prenašali službam za ukrepanje v nesrečah, da bi tako zagotovili njihovo učinkovito delovanje; poziva Komisijo, naj po potrebi predlaga konkretne rešitve za te težave;

| 17. | pozdravlja ustanovitev evropske platforme za izvajanje storitve eCall ter poziva zainteresirane strani in predstavnike držav članic k sodelovanju, da bi zagotovili usklajeno uvedbo sistema eCall; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja ustanovitev evropske platforme za izvajanje storitve eCall ter poziva zainteresirane strani in predstavnike držav članic k sodelovanju, da bi zagotovili usklajeno uvedbo sistema eCall;

| 18. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi sistem eCall v bližnji prihodnosti razširili tudi na druga vozila, kot so težka tovorna vozila, avtobusi in dvokolesna motorna vozila, ter naj tudi preuči, ali bi sistem razširili še na kmetijske traktorje in industrijska vozila. |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj preuči, ali bi sistem eCall v bližnji prihodnosti razširili tudi na druga vozila, kot so težka tovorna vozila, avtobusi in dvokolesna motorna vozila, ter naj tudi preuči, ali bi sistem razširili še na kmetijske traktorje in industrijska vozila.

| 19. | meni, da je treba pri obstoječih vozilih dovoliti uporabo naknadno vgrajenih naprav za storitev eCall; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba pri obstoječih vozilih dovoliti uporabo naknadno vgrajenih naprav za storitev eCall;

Centri za obveščanje (PSAPs - Public Safety Answering Points)
  :
  vidiki ukrepanja ob nesrečah

| 20. | ugotavlja, da je za enotno raven zaščite vseh državljanov po celotni Evropski uniji bistveno zagotoviti, da so vsi centri za obveščanje v vseh državah članicah opremljeni v skladu z visokimi standardi, zato poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo od držav članic zahtevala, da na način, ki najbolj ustreza njihovim nacionalnim strukturam in ki bo vsem omogočal dostop do te storitve, posodobijo infrastrukturo svojih služb za ukrepanje ob nesrečah in operaterjem zagotovijo primerno usposabljanje, da bodo do leta 2015 lahko sprejemale klice v sili eCall; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je za enotno raven zaščite vseh državljanov po celotni Evropski uniji bistveno zagotoviti, da so vsi centri za obveščanje v vseh državah članicah opremljeni v skladu z visokimi standardi, zato poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, ki bo od držav članic zahtevala, da na način, ki najbolj ustreza njihovim nacionalnim strukturam in ki bo vsem omogočal dostop do te storitve, posodobijo infrastrukturo svojih služb za ukrepanje ob nesrečah in operaterjem zagotovijo primerno usposabljanje, da bodo do leta 2015 lahko sprejemale klice v sili eCall;

| 21. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 v okviru direktive o ITS sprejme skupne specifikacije za centre za obveščanje in naj predlaga direktivo o izvajanju sistema eCall; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 v okviru direktive o ITS sprejme skupne specifikacije za centre za obveščanje in naj predlaga direktivo o izvajanju sistema eCall;

| 22. | ceni pripravljenost operaterjev mobilnih omrežij, da obravnavajo klice iz sistema eCall kot vseh druge klice na številko 112, in predlaga, da bi tako operaterji kot države članice letno poročali Komisiji o napredku in težavah, na katere so naleteli, predvsem v zvezi z indikatorjem eCall; |
| --- | --- |

22.

ceni pripravljenost operaterjev mobilnih omrežij, da obravnavajo klice iz sistema eCall kot vseh druge klice na številko 112, in predlaga, da bi tako operaterji kot države članice letno poročali Komisiji o napredku in težavah, na katere so naleteli, predvsem v zvezi z indikatorjem eCall;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da vzpostavitev govorne povezave med potniki v vozilu in operaterjem centra za obveščanje v primeru klica v sili zaradi vzajemne komunikacije zmanjšuje tveganje za neprimeren odziv in nepotrebne intervencije služb za ukrepanje v nesrečah, na primer v primerih lažjih nesreč; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da vzpostavitev govorne povezave med potniki v vozilu in operaterjem centra za obveščanje v primeru klica v sili zaradi vzajemne komunikacije zmanjšuje tveganje za neprimeren odziv in nepotrebne intervencije služb za ukrepanje v nesrečah, na primer v primerih lažjih nesreč;

| 24. | poudarja, da je vse večja potreba po skupnem protokolu prenosa podatkov za posredovanje takšnih informacij centrom za obveščanje in službam za ukrepanje ob nesrečah, da bi se izognili tveganju zamenjave ali napačnega razumevanja posredovanih podatkov; poudarja, da mora biti posredovanje informacij centrom za obveščanje prek operaterjev mobilnega omrežja vzpostavljeno pregledno in brez diskriminacije; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je vse večja potreba po skupnem protokolu prenosa podatkov za posredovanje takšnih informacij centrom za obveščanje in službam za ukrepanje ob nesrečah, da bi se izognili tveganju zamenjave ali napačnega razumevanja posredovanih podatkov; poudarja, da mora biti posredovanje informacij centrom za obveščanje prek operaterjev mobilnega omrežja vzpostavljeno pregledno in brez diskriminacije;

| 25. | ponavlja, da lahko elektronski podatki v centrih za obveščanje pomenijo dodatne prednosti, kot je boljše vodenje reševalcev, da bodo ustrezno obveščeni o novih nevarnostih, s katerimi se bodo morda soočili zaradi razvoja električnih avtomobilov in drugih novih pogonskih sistemov; |
| --- | --- |

25.

ponavlja, da lahko elektronski podatki v centrih za obveščanje pomenijo dodatne prednosti, kot je boljše vodenje reševalcev, da bodo ustrezno obveščeni o novih nevarnostih, s katerimi se bodo morda soočili zaradi razvoja električnih avtomobilov in drugih novih pogonskih sistemov;

| 26. | meni, da je za izboljšanje ravnanja ob nesrečah treba spodbujati povezave med centri za obveščanje in upravljavci cest v skladu s priporočili evropske platforme za izvajanje storitve eCall; |
| --- | --- |

26.

meni, da je za izboljšanje ravnanja ob nesrečah treba spodbujati povezave med centri za obveščanje in upravljavci cest v skladu s priporočili evropske platforme za izvajanje storitve eCall;

| 27. | podpira intenzivno delo v okviru projekta HeERO (evropski poskusni projekt za usklajen sistem eCall), ki se osredotoča na poskusno čezmejno avtentifikacijo sistema eCall; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje med nacionalnimi centri za obveščanje in službami za ukrepanje ob nesrečah, zlasti na obmejnih točkah v Evropi, in spodbujajo skupno usposabljanje in izmenjavo dobrih praks ter tako pomagajo izboljšati učinkovitost celotne oskrbovalne verige služb za ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

27.

podpira intenzivno delo v okviru projekta HeERO (evropski poskusni projekt za usklajen sistem eCall), ki se osredotoča na poskusno čezmejno avtentifikacijo sistema eCall; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje med nacionalnimi centri za obveščanje in službami za ukrepanje ob nesrečah, zlasti na obmejnih točkah v Evropi, in spodbujajo skupno usposabljanje in izmenjavo dobrih praks ter tako pomagajo izboljšati učinkovitost celotne oskrbovalne verige služb za ukrepanje ob nesrečah;

| 28. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sistem eCall in povezave s centri za obveščanje združljivi tudi s sistemi, ki so povezani z infrastrukturo in z inteligentnimi vgrajenimi sistemi (na primer inteligentnimi varnostnimi pregradami, ki opozarjajo na možnost nesreč, inteligentnimi hitrostnimi sistemi itd.); |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sistem eCall in povezave s centri za obveščanje združljivi tudi s sistemi, ki so povezani z infrastrukturo in z inteligentnimi vgrajenimi sistemi (na primer inteligentnimi varnostnimi pregradami, ki opozarjajo na možnost nesreč, inteligentnimi hitrostnimi sistemi itd.);

Zasebne storitve za klic v sili

| 29. | meni, da je sočasen obstoj javne vseevropske storitve eCall in zasebnih storitev za ukrepanje ob nesrečah možen, pod pogojem, da tako javne kot zasebne storitve izpolnjujejo vse zahteve glede zmogljivosti in so vozila ne glede na to, ali se kupec vozila odloči za zasebno rešitev ali ne, opremljena z javno storitvijo eCall, da se zagotovi neprekinjena dostopnost storitve v vseh državah članicah skozi celotno življenjsko dobo vozila; |
| --- | --- |

29.

meni, da je sočasen obstoj javne vseevropske storitve eCall in zasebnih storitev za ukrepanje ob nesrečah možen, pod pogojem, da tako javne kot zasebne storitve izpolnjujejo vse zahteve glede zmogljivosti in so vozila ne glede na to, ali se kupec vozila odloči za zasebno rešitev ali ne, opremljena z javno storitvijo eCall, da se zagotovi neprekinjena dostopnost storitve v vseh državah članicah skozi celotno življenjsko dobo vozila;

| 30. | poudarja, da mora biti sistem eCall prijazen do uporabnika in da bi bilo treba uporabnikom zagotoviti stvaren pregled nad sistemom ter celovite, zanesljive in verodostojne informacije o dodatnih funkcijah ali storitvah, ki so povezane s ponujenimi zasebnimi avtomobilskimi aplikacijami za klic v sili in o ravni storitve, ki jo lahko pričakujejo z nakupom takšnih aplikacij in povezanih stroških; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da mora biti sistem eCall prijazen do uporabnika in da bi bilo treba uporabnikom zagotoviti stvaren pregled nad sistemom ter celovite, zanesljive in verodostojne informacije o dodatnih funkcijah ali storitvah, ki so povezane s ponujenimi zasebnimi avtomobilskimi aplikacijami za klic v sili in o ravni storitve, ki jo lahko pričakujejo z nakupom takšnih aplikacij in povezanih stroških;

| 31. | zahteva, da je uporabnikom, ki se naročijo na zasebno storitev klica v sili in te storitve ne želijo uporabiti ali potujejo v državo, kjer ta storitev ni na voljo, samodejno na voljo javna storitev eCall, ki je povezana s številko 112; |
| --- | --- |

31.

zahteva, da je uporabnikom, ki se naročijo na zasebno storitev klica v sili in te storitve ne želijo uporabiti ali potujejo v državo, kjer ta storitev ni na voljo, samodejno na voljo javna storitev eCall, ki je povezana s številko 112;

| 32. | meni, da imajo zasebni ponudniki storitev eCall tudi možnost kadar koli prestopiti k vseevropski storitvi eCall, hkrati pa še vedno lahko ponujajo druge storitve; |
| --- | --- |

32.

meni, da imajo zasebni ponudniki storitev eCall tudi možnost kadar koli prestopiti k vseevropski storitvi eCall, hkrati pa še vedno lahko ponujajo druge storitve;

| 33. | vabi podjetja iz EU k udeležbi pri oblikovanju potrebnih aplikacij za sistem eCall, služb in infrastrukture, z namenom, da se spodbudi inovacije po vsej EU; |
| --- | --- |

33.

vabi podjetja iz EU k udeležbi pri oblikovanju potrebnih aplikacij za sistem eCall, služb in infrastrukture, z namenom, da se spodbudi inovacije po vsej EU;

Varstvo podatkov

| 34. | poudarja, da javni sistem eCall pod nobenim pogojem ne sme omogočiti sledljivost vozila, torej mora do sprožitve klica v sili ostati v spečem stanju, v skladu s priporočili delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29; poudarja, da je prednostni cilj storitve eCall izboljšanje ravnanja ob nezgodah in da se podatki, ki jih pošlje sistem eCall, ne smejo uporabiti za spremljanje in preučevanje gibanja osebe ali določanja njene lokacije, razen v primeru, ko je bila ta oseba udeležena v nesreči; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da javni sistem eCall pod nobenim pogojem ne sme omogočiti sledljivost vozila, torej mora do sprožitve klica v sili ostati v spečem stanju, v skladu s priporočili delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29; poudarja, da je prednostni cilj storitve eCall izboljšanje ravnanja ob nezgodah in da se podatki, ki jih pošlje sistem eCall, ne smejo uporabiti za spremljanje in preučevanje gibanja osebe ali določanja njene lokacije, razen v primeru, ko je bila ta oseba udeležena v nesreči;

| 35. | poudarja, da je za obdelavo osebnih podatkov v zvezi s sistemom eCall, ne le s strani operaterjev mobilnih omrežij, ampak tudi s strani drugih deležnikov, kot so proizvajalci vozil, centri za obveščanje in službe za ukrepanje ob nesrečah, treba vključiti ustrezna pregledna pravila, da bi zagotovili spoštovanje načel varovanja zasebnosti in varstva osebnih podatkov v skladu z evropsko Direktivo 95/46/ES in 2002/58/ES in nacionalno zakonodajo; poudarja, da bi vsaka prihodnja zakonodaja morala na podlagi Direktive 95/46/ES pojasniti odgovornosti različnih akterjev, ki sodelujejo v sistemu eCall, pa tudi načine zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, ter omogočanja uveljavljanja njihovih pravic; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je za obdelavo osebnih podatkov v zvezi s sistemom eCall, ne le s strani operaterjev mobilnih omrežij, ampak tudi s strani drugih deležnikov, kot so proizvajalci vozil, centri za obveščanje in službe za ukrepanje ob nesrečah, treba vključiti ustrezna pregledna pravila, da bi zagotovili spoštovanje načel varovanja zasebnosti in varstva osebnih podatkov v skladu z evropsko Direktivo 95/46/ES in 2002/58/ES in nacionalno zakonodajo; poudarja, da bi vsaka prihodnja zakonodaja morala na podlagi Direktive 95/46/ES pojasniti odgovornosti različnih akterjev, ki sodelujejo v sistemu eCall, pa tudi načine zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, ter omogočanja uveljavljanja njihovih pravic;

| 36. | poudarja, da morajo zasebne storitve eCall spoštovati načela zasebnosti in varstva podatkov, pri čemer bi bilo zlasti treba poskrbeti za informirano soglasje in možnost odpovedi storitve v skladu s priporočili delovne skupine iz člena 29; poudarja, da mora prostovoljno soglasje uporabnika temeljiti na popolnih informacijah o količini zbranih podatkov in o namenu, s katerim so bili zbrani, in da bi morali imeti uporabniki možnost, da kadar koli umaknejo svoje soglasje; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo zasebne storitve eCall spoštovati načela zasebnosti in varstva podatkov, pri čemer bi bilo zlasti treba poskrbeti za informirano soglasje in možnost odpovedi storitve v skladu s priporočili delovne skupine iz člena 29; poudarja, da mora prostovoljno soglasje uporabnika temeljiti na popolnih informacijah o količini zbranih podatkov in o namenu, s katerim so bili zbrani, in da bi morali imeti uporabniki možnost, da kadar koli umaknejo svoje soglasje;

| 37. | poudarja, da se mora lastnik ali najemnik vozila kot obveščen uporabnik odločiti, kdo bo imel dostop do podatkov, ko gre za zasebne storitve eCall, na katere je vozilo prijavljeno; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se mora lastnik ali najemnik vozila kot obveščen uporabnik odločiti, kdo bo imel dostop do podatkov, ko gre za zasebne storitve eCall, na katere je vozilo prijavljeno;

Druga s tem povezana področja

| 38. | poudarja, da sistem eCall uporablja tehnične komponente (satelitski sistem za določanje položaja, zmogljivosti za obdelovanje podatkov in komunikacijske zmogljivosti), ki bi lahko bili podlaga tudi za mnoge druge aplikacije in storitve v vozilu; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da sistem eCall uporablja tehnične komponente (satelitski sistem za določanje položaja, zmogljivosti za obdelovanje podatkov in komunikacijske zmogljivosti), ki bi lahko bili podlaga tudi za mnoge druge aplikacije in storitve v vozilu;

| 39. | meni, da bi morala biti storitev eCall v vozilu dostopna brezplačno, da se uporabnikom zagotovi prosta izbira, in brez diskriminacije do vseh zainteresiranih strani, kot so ponudniki proizvodov in storitev poprodajnega trga, dobavitelji opreme, servisne delavnice in neodvisni ponudniki storitev, pomoč na cesti in podobne storitve; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sistem eCall temeljil na interoperabilni platformi z odprtim dostopom za možne prihodnje aplikacije in storitve v vozilu, da se spodbudijo inovacije in poveča konkurenčnost evropske panoge informacijske tehnologije na svetovnih trgih; poudarja, da vse te aplikacije in storitve ostajajo neobvezne. |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morala biti storitev eCall v vozilu dostopna brezplačno, da se uporabnikom zagotovi prosta izbira, in brez diskriminacije do vseh zainteresiranih strani, kot so ponudniki proizvodov in storitev poprodajnega trga, dobavitelji opreme, servisne delavnice in neodvisni ponudniki storitev, pomoč na cesti in podobne storitve; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sistem eCall temeljil na interoperabilni platformi z odprtim dostopom za možne prihodnje aplikacije in storitve v vozilu, da se spodbudijo inovacije in poveča konkurenčnost evropske panoge informacijske tehnologije na svetovnih trgih; poudarja, da vse te aplikacije in storitve ostajajo neobvezne.

| 40. | meni, da bi morala prosta izbira za uporabnike in odprt dostop za ponudnike storitev postati del meril za zasnovo avtomobilske platforme proizvajalcev originalne opreme in da bi morali biti vmesniki v vozilu standardizirani, da bi omogočali pošteno konkurenco in spodbujali inovacije na evropskem trgu telematike; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morala prosta izbira za uporabnike in odprt dostop za ponudnike storitev postati del meril za zasnovo avtomobilske platforme proizvajalcev originalne opreme in da bi morali biti vmesniki v vozilu standardizirani, da bi omogočali pošteno konkurenco in spodbujali inovacije na evropskem trgu telematike;

| 41. | poudarja, da bodo vse dodatne storitve, ki naj bi se uporabljale v vozilu, zlasti med vožnjo, morale ustrezati jasnim standardom o varnosti, zaščiti, varstvu podatkov in varovanju zasebnosti, skladnost s temi standardi pa je treba izmeriti in nadzorovati; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bodo vse dodatne storitve, ki naj bi se uporabljale v vozilu, zlasti med vožnjo, morale ustrezati jasnim standardom o varnosti, zaščiti, varstvu podatkov in varovanju zasebnosti, skladnost s temi standardi pa je treba izmeriti in nadzorovati;

| 42. | poudarja, da lahko Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) in program Galileo pomembno prispevata k upravljanju cestnega prometa in nujnim intervencijam, ter da je za to potrebna kampanja obveščanja za spodbujanje širše uporabe možnosti, ki jih ta sistem ponuja v zvezi z aplikacijo eCall; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da lahko Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) in program Galileo pomembno prispevata k upravljanju cestnega prometa in nujnim intervencijam, ter da je za to potrebna kampanja obveščanja za spodbujanje širše uporabe možnosti, ki jih ta sistem ponuja v zvezi z aplikacijo eCall;

| 43. | meni, da bi morale države članice imeti možnost, da za centre za obveščanje vzpostavijo sisteme filtriranja eCall, ki bi omogočili hitro identifikacij nujnih klicev in s tem preprečili preobremenitev centrov za obveščanje in hkrati povečali učinkovitost služb za ukrepanje ob nesrečah; meni, da bi morala Komisija podpreti ta prizadevanja; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morale države članice imeti možnost, da za centre za obveščanje vzpostavijo sisteme filtriranja eCall, ki bi omogočili hitro identifikacij nujnih klicev in s tem preprečili preobremenitev centrov za obveščanje in hkrati povečali učinkovitost služb za ukrepanje ob nesrečah; meni, da bi morala Komisija podpreti ta prizadevanja;

| 44. | poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo pripravijo in začnejo izvajati nacionalne poskusne programe za izvedbo samodejnega avtomobilskega sistema za ukrepanje ob nesrečah (eCall), z namenom da se ugotovijo morebitne težave in pripravijo pogoji za obvezno izvedbo sistema v vseh državah članicah v letu 2015; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo pripravijo in začnejo izvajati nacionalne poskusne programe za izvedbo samodejnega avtomobilskega sistema za ukrepanje ob nesrečah (eCall), z namenom da se ugotovijo morebitne težave in pripravijo pogoji za obvezno izvedbo sistema v vseh državah članicah v letu 2015;

| 45. | zahteva, da se v vsa vozila namesti standardni eCall vmesnik, tako imenovani "gumb za eCall", ki bi ga brez težav prepoznali tudi invalidi, da bi se izognili nesporazumom in morebitni zlorabi sistema; poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj za takšen ročni sprožilni mehanizem predlagajo usklajen standard; |
| --- | --- |

45.

zahteva, da se v vsa vozila namesti standardni eCall vmesnik, tako imenovani "gumb za eCall", ki bi ga brez težav prepoznali tudi invalidi, da bi se izognili nesporazumom in morebitni zlorabi sistema; poziva Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo, naj za takšen ročni sprožilni mehanizem predlagajo usklajen standard;

| 46. | poziva Komisijo, naj oceni morebitni učinek sistema eCall na izdatke sistemov javnega zdravstva; glede na to poziva države članice, da se dogovorijo o usklajeni definiciji hudih poškodb; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj oceni morebitni učinek sistema eCall na izdatke sistemov javnega zdravstva; glede na to poziva države članice, da se dogovorijo o usklajeni definiciji hudih poškodb;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoje dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem obširnih praktičnih informacij s pomočjo oblikovanja ciljno usmerjene in daljnosežne komunikacijske strategije ter z izvajanjem kampanj osveščanja o sistemu eCall in njegovih koristih za evropske državljane ter njegovi uporabi in funkcijah, da bi tako povečali razumevanje javnosti in povpraševanje po tovrstnih storitvah v sili in zmanjšali tveganje napačne uporabe in nerazumevanja teh storitev; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoje dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem obširnih praktičnih informacij s pomočjo oblikovanja ciljno usmerjene in daljnosežne komunikacijske strategije ter z izvajanjem kampanj osveščanja o sistemu eCall in njegovih koristih za evropske državljane ter njegovi uporabi in funkcijah, da bi tako povečali razumevanje javnosti in povpraševanje po tovrstnih storitvah v sili in zmanjšali tveganje napačne uporabe in nerazumevanja teh storitev;

| 48. | priporoča, da Komisija poskrbi, da bo storitev eCall interoperabilna z drugimi podobnimi storitvami za klic v sili v vozilu, ki jih spodbujajo v sosednjih regijah, kot je na primer storitev ERA-GLONASS; |
| --- | --- |

48.

priporoča, da Komisija poskrbi, da bo storitev eCall interoperabilna z drugimi podobnimi storitvami za klic v sili v vozilu, ki jih spodbujajo v sosednjih regijah, kot je na primer storitev ERA-GLONASS;

*

* *

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 303, 22.11.2011, str. 46.

(2)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

(3)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0408.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0519.

(7)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 13.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0306.

(9)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 50.

(10)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 45.

(11)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 220.

(12)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 268.

(13)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 609.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/27

---

Torek, 3. julij 2012Privlačnost za naložbe v Evropo

P7_TA(2012)0275

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (2011/2288(INI))

2013/C 349 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 3, 4, 49, 50, 119, 219 in 282 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 3, 4, 49, 50, 119, 219 in 282 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (COM(2011)0121),

| — | ob upoštevanju deklaracije OECD o mednarodnih investicijah in večnacionalnih družbah ter smernic za večnacionalne družbe (posodobitev z dne 25. maja 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OECD o mednarodnih investicijah in večnacionalnih družbah ter smernic za večnacionalne družbe (posodobitev z dne 25. maja 2011),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija z naslovom "Nova strategija za enotni trg", ki je bilo objavljeno 9. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija z naslovom "Nova strategija za enotni trg", ki je bilo objavljeno 9. maja 2010,

| — | ob upoštevanju poročila konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) o naložbah po svetu iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) o naložbah po svetu iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike" (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike" (COM(2010)0343),

| — | ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2012 (COM(2011)0777), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2012 (COM(2011)0777),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta s 3133. seje o Forumu o enotnem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta s 3133. seje o Forumu o enotnem trgu,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1311/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi s svojo finančno stabilnostjo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1311/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi s svojo finančno stabilnostjo (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (7),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Letni pregled rasti 2012" (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Letni pregled rasti 2012" (COM(2011)0815),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP" (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP" (COM(2011)0870),

| — | ob upoštevanju Poročila Komisije za Evropski svet o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila Komisije za Evropski svet o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 (COM(2011)0114),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (8),

| — | ob upoštevanju predloga za direktivo Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (CΟΜ (2011)0594), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za direktivo Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES (CΟΜ (2011)0594),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o izvedljivosti uvedbe stabilnostnih obveznic (COM(2011)0818),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500, del I in II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (COM(2011)0500, del I in II),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o učinkih začasnih pravil o državni pomoči, ki so bila sprejeta v okviru finančne in gospodarske krize (SEC(2011)1126), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o učinkih začasnih pravil o državni pomoči, ki so bila sprejeta v okviru finančne in gospodarske krize (SEC(2011)1126),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega direktorata Komisije za gospodarske in finančne zadeve z naslovom "Razvoj trga dela v Evropi 2011", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega direktorata Komisije za gospodarske in finančne zadeve z naslovom "Razvoj trga dela v Evropi 2011",

| — | ob upoštevanju poročil OECD-STO-UNCTAD o trgovinskih in naložbenih ukrepih G20 (od sredine oktobra 2010 do aprila 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil OECD-STO-UNCTAD o trgovinskih in naložbenih ukrepih G20 (od sredine oktobra 2010 do aprila 2011),

| — | ob upoštevanju raziskave Evropske centralne banke o posojilih med bankami euroobmočja za januar 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Evropske centralne banke o posojilih med bankami euroobmočja za januar 2012,

| — | ob upoštevanju makroekonomskih napovedi Evropske centralne banke za evroobmočje (december 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju makroekonomskih napovedi Evropske centralne banke za evroobmočje (december 2011),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke o finančnem povezovanju v Evropi iz maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke o finančnem povezovanju v Evropi iz maja 2011,

| — | ob upoštevanju publikacije okvira naložbene politike Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije okvira naložbene politike Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (9),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankrupcy" (Dinamika podjetij: ustanavljanje novih podjetij, prenos podjetij in stečaj) (januar 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankrupcy" (Dinamika podjetij: ustanavljanje novih podjetij, prenos podjetij in stečaj) (januar 2011),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke z naslovom "Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World" (Poslovanje leta 2012: poslovanje v preglednejšem svetu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z naslovom "Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World" (Poslovanje leta 2012: poslovanje v preglednejšem svetu),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Erasmus za vse: Program EU za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport" (COM(2011)0787, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Erasmus za vse: Program EU za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport" (COM(2011)0787,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "Interim evaluation of the Erasmus for Young Entrepreneurs Pilot project / Preparatory action (2011)" (Vmesna ocena pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa Erasmus za mlade podjetnike), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "Interim evaluation of the Erasmus for Young Entrepreneurs Pilot project / Preparatory action (2011)" (Vmesna ocena pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa Erasmus za mlade podjetnike),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih (COM(2011)0896),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj (A7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj (A7-0190/2012),

| A. | ker je gospodarska, finančna in fiskalna kriza v EU znatno poglobila gospodarske in socialne razlike med državami članicami in regijami, kar je povzročilo neenakomerno porazdelitev notranjih in zunanjih naložb po Evropski uniji; |
| --- | --- |

A.

ker je gospodarska, finančna in fiskalna kriza v EU znatno poglobila gospodarske in socialne razlike med državami članicami in regijami, kar je povzročilo neenakomerno porazdelitev notranjih in zunanjih naložb po Evropski uniji;

| B. | ker je v monetarni, fiskalni in trgovinski politiki treba vzpostaviti skladen okvir stabilnosti, da se olajša tok neposrednih naložb v vseh državah članicah in regijah EU ter s tem prispeva k odpravi makroekonomskih neravnovesij v EU; |
| --- | --- |

B.

ker je v monetarni, fiskalni in trgovinski politiki treba vzpostaviti skladen okvir stabilnosti, da se olajša tok neposrednih naložb v vseh državah članicah in regijah EU ter s tem prispeva k odpravi makroekonomskih neravnovesij v EU;

| C. | ker so na neformalnem srečanju članov Evropskega sveta 23. maja 2012 opozorili, da je treba uporabiti politike EU za dosledno spodbujanje rasti, okrepiti prizadevanja za financiranje gospodarstva z naložbami in pospešiti odpiranje delovnih mest, |
| --- | --- |

C.

ker so na neformalnem srečanju članov Evropskega sveta 23. maja 2012 opozorili, da je treba uporabiti politike EU za dosledno spodbujanje rasti, okrepiti prizadevanja za financiranje gospodarstva z naložbami in pospešiti odpiranje delovnih mest,

| D. | ker se glede na zadnjo vmesno napoved Komisije EU spopada s šibko rastjo, pričakovane stopnje rasti po celi Uniji pa se bodo znatno razlikovale zaradi stalne negotovosti ter pomanjkanja zaupanja potrošnikov in trga; |
| --- | --- |

D.

ker se glede na zadnjo vmesno napoved Komisije EU spopada s šibko rastjo, pričakovane stopnje rasti po celi Uniji pa se bodo znatno razlikovale zaradi stalne negotovosti ter pomanjkanja zaupanja potrošnikov in trga;

| E. | ker bi Unija za reševanje fiskalne krize ter okrepitev rasti in zaposlovanja morala bolje izkoristiti svoje prednosti, kot so visok standard porabe, izobraževanja in kakovosti življenja, raziskovalna in inovacijska zmogljivost, visoka delovna učinkovitost in produktivnost ter prijazno in spodbudno poslovno okolje; |
| --- | --- |

E.

ker bi Unija za reševanje fiskalne krize ter okrepitev rasti in zaposlovanja morala bolje izkoristiti svoje prednosti, kot so visok standard porabe, izobraževanja in kakovosti življenja, raziskovalna in inovacijska zmogljivost, visoka delovna učinkovitost in produktivnost ter prijazno in spodbudno poslovno okolje;

| F. | ker financiranje javnega dolga držav članic odžira sredstva za naložbe, rast in zaposlovanje, beg kapitala iz nekaterih držav članic v nekatere druge države članice in v nekatere tretje države pa lahko prispeva k slabšanju stanja plačilne bilance EU; |
| --- | --- |

F.

ker financiranje javnega dolga držav članic odžira sredstva za naložbe, rast in zaposlovanje, beg kapitala iz nekaterih držav članic v nekatere druge države članice in v nekatere tretje države pa lahko prispeva k slabšanju stanja plačilne bilance EU;

| G. | ker so nedavna dogajanja močno prizadela bančna posojila, ki so v evroobmočju najpomembnejši vir financiranja, saj je njihov delež večji od skupnega deleža lastniškega financiranja in financiranja z obveznicami, medtem ko v ZDA in ostalih svetovnih regijah bančna posojila v celotnem financiranju predstavljajo manjši delež; |
| --- | --- |

G.

ker so nedavna dogajanja močno prizadela bančna posojila, ki so v evroobmočju najpomembnejši vir financiranja, saj je njihov delež večji od skupnega deleža lastniškega financiranja in financiranja z obveznicami, medtem ko v ZDA in ostalih svetovnih regijah bančna posojila v celotnem financiranju predstavljajo manjši delež;

| H. | ker lahko možnosti za rast, ki jih ponujajo sektorji, kot so zelene tehnologije, zdravje in varstvo ter izobraževanje in socialno gospodarstvo, s povečevanjem obojestranskega povpraševanja spodbudijo in pritegnejo naložbe ter jih s tem okrepijo; |
| --- | --- |

H.

ker lahko možnosti za rast, ki jih ponujajo sektorji, kot so zelene tehnologije, zdravje in varstvo ter izobraževanje in socialno gospodarstvo, s povečevanjem obojestranskega povpraševanja spodbudijo in pritegnejo naložbe ter jih s tem okrepijo;

| I. | ker je treba spremljati in pregledovati učinek in izvajanje finančne uredbe EU, da se zagotovi, da ne ustvarja nepotrebnih upravnih bremen in ne preprečuje tujih neposrednih naložb v EU; |
| --- | --- |

I.

ker je treba spremljati in pregledovati učinek in izvajanje finančne uredbe EU, da se zagotovi, da ne ustvarja nepotrebnih upravnih bremen in ne preprečuje tujih neposrednih naložb v EU;

| J. | ker je iz zadnjega poročila konference ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) razvidno, da je sposobnost EU, da privabi neposredne tuje naložbe, še vedno velika; |
| --- | --- |

J.

ker je iz zadnjega poročila konference ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) razvidno, da je sposobnost EU, da privabi neposredne tuje naložbe, še vedno velika;

| K. | ker notranje naložbe v Uniji prek izboljšav v trajnostni infrastrukturi za poslovanje, izobraževanje, raziskave in razvoj lahko znatno razširijo trge za neposredne tuje naložbe; |
| --- | --- |

K.

ker notranje naložbe v Uniji prek izboljšav v trajnostni infrastrukturi za poslovanje, izobraževanje, raziskave in razvoj lahko znatno razširijo trge za neposredne tuje naložbe;

| L. | ker so naložbe sestavljene iz dveh stebrov, to so javne in zasebne naložbe, zasebne naložbe pa so sestavljene iz domačih in tujih naložb; |
| --- | --- |

L.

ker so naložbe sestavljene iz dveh stebrov, to so javne in zasebne naložbe, zasebne naložbe pa so sestavljene iz domačih in tujih naložb;

| M. | ker so za boj proti preveliki odvisnosti od uvoza nafte, plina in drugih neobnovljivih virov potrebne večje naložbe v obnovljive vire energije ter v učinkovito rabo energije in virov; |
| --- | --- |

M.

ker so za boj proti preveliki odvisnosti od uvoza nafte, plina in drugih neobnovljivih virov potrebne večje naložbe v obnovljive vire energije ter v učinkovito rabo energije in virov;

| N. | ker evropski državni dolg in tveganja prenašanja dolga v prihodnost, pa tudi pomanjkljivosti notranjega trga in ovire za njegovo dokončno vzpostavitev in za trgovino, ki vključujejo netarifne ovire in omejitve glede podatkov, lahko omejijo sposobnost regije EU, da privabi tako evropske kot mednarodne vlagatelje; |
| --- | --- |

N.

ker evropski državni dolg in tveganja prenašanja dolga v prihodnost, pa tudi pomanjkljivosti notranjega trga in ovire za njegovo dokončno vzpostavitev in za trgovino, ki vključujejo netarifne ovire in omejitve glede podatkov, lahko omejijo sposobnost regije EU, da privabi tako evropske kot mednarodne vlagatelje;

| O. | ker so na področju konkurenčnosti in podjetništva glavni izzivi, s katerimi se še vedno soočajo podjetja v Uniji, težave pri dostopu do financ za MSP, šibek podjetniški duh – za samozaposlitev bi se odločilo samo 45 % evropskih državljanov v primerjavi z na primer 55 % državljanov Združenih držav Amerike; poslovno okolje, ki ne spodbuja zagonov in rasti, za kar je značilna vztrajna razdrobljenost predpisov in preveč birokracije; omejena zmogljivost MSP za prilagajanje energetsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu gospodarstvu ter za širjenje na trge zunaj njihove domovine, tako znotraj enotnega trga kot zunaj njega; |
| --- | --- |

O.

ker so na področju konkurenčnosti in podjetništva glavni izzivi, s katerimi se še vedno soočajo podjetja v Uniji, težave pri dostopu do financ za MSP, šibek podjetniški duh – za samozaposlitev bi se odločilo samo 45 % evropskih državljanov v primerjavi z na primer 55 % državljanov Združenih držav Amerike; poslovno okolje, ki ne spodbuja zagonov in rasti, za kar je značilna vztrajna razdrobljenost predpisov in preveč birokracije; omejena zmogljivost MSP za prilagajanje energetsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu gospodarstvu ter za širjenje na trge zunaj njihove domovine, tako znotraj enotnega trga kot zunaj njega;

| P. | ker države članice EU v skladu z zadnjim indeksom enostavnosti poslovanja Svetovne banke predstavljajo le 40 % (članice evroobmočja pa le 26 %) najboljših 35 držav z vidika podjetništva na svetovni ravni; |
| --- | --- |

P.

ker države članice EU v skladu z zadnjim indeksom enostavnosti poslovanja Svetovne banke predstavljajo le 40 % (članice evroobmočja pa le 26 %) najboljših 35 držav z vidika podjetništva na svetovni ravni;

| Q. | ker se, kot je razvidno iz poročila Komisije o mehanizmu opozarjanja (COM(2012)0068), zaradi omejitev nacionalnih proračunov in visokih stopenj brezposelnosti kaže potreba po uvedbi učinkovitih strukturnih reform, zlasti kar zadeva stanja tekočih računov, deleže na izvoznih trgih ter zasebni in javni dolg, da bi se izboljšalo poslovno okolje, ob hkratnem zmanjšanju birokracije in povečanju dodane vrednosti strukturnih skladov in dejavnosti Evropske investicijske banke, vključno v državah, ki imajo koristi od evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

Q.

ker se, kot je razvidno iz poročila Komisije o mehanizmu opozarjanja (COM(2012)0068), zaradi omejitev nacionalnih proračunov in visokih stopenj brezposelnosti kaže potreba po uvedbi učinkovitih strukturnih reform, zlasti kar zadeva stanja tekočih računov, deleže na izvoznih trgih ter zasebni in javni dolg, da bi se izboljšalo poslovno okolje, ob hkratnem zmanjšanju birokracije in povečanju dodane vrednosti strukturnih skladov in dejavnosti Evropske investicijske banke, vključno v državah, ki imajo koristi od evropske sosedske politike;

| R. | ker so natančno usmerjene socialne naložbe ključnega pomena za zagotovitev dolgoročne visoke stopnje zaposlenosti, stabilizacijo gospodarstva, povečanje človeškega kapitala in večjo konkurenčnost Evropske unije; |
| --- | --- |

R.

ker so natančno usmerjene socialne naložbe ključnega pomena za zagotovitev dolgoročne visoke stopnje zaposlenosti, stabilizacijo gospodarstva, povečanje človeškega kapitala in večjo konkurenčnost Evropske unije;

| S. | ker so gibanja neposrednih tujih naložb eden ključnih kazalnikov, ki jih Komisija uporablja v preglednici za nadzor makroekonomskih neravnotežij; |
| --- | --- |

S.

ker so gibanja neposrednih tujih naložb eden ključnih kazalnikov, ki jih Komisija uporablja v preglednici za nadzor makroekonomskih neravnotežij;

| T. | ker je iz študij, ki sta jih izvedla Program ZN za okolje in Mednarodna organizacija dela, razvidno, da so naložbe v oblikovanje človeškega kapitala ključnega pomena za pritegnitev naložb v zelene gospodarske sektorje in izkoriščanje njihovega visokega potenciala rasti; |
| --- | --- |

T.

ker je iz študij, ki sta jih izvedla Program ZN za okolje in Mednarodna organizacija dela, razvidno, da so naložbe v oblikovanje človeškega kapitala ključnega pomena za pritegnitev naložb v zelene gospodarske sektorje in izkoriščanje njihovega visokega potenciala rasti;

| U. | ker ima tok neposrednih tujih naložb v EU, zlasti, če se ga usmerja na takšen način, da zmanjšuje razlike med državami članicami, pozitivne učinke na realno gospodarstvo in plačilno bilanco ter na konkurenčnost, zaposlovanje in socialno kohezijo, deluje pa tudi kot pozitivna spodbuda za tehnološki razvoj, inovacije, znanja in spretnosti ter mobilnost delovne sile; |
| --- | --- |

U.

ker ima tok neposrednih tujih naložb v EU, zlasti, če se ga usmerja na takšen način, da zmanjšuje razlike med državami članicami, pozitivne učinke na realno gospodarstvo in plačilno bilanco ter na konkurenčnost, zaposlovanje in socialno kohezijo, deluje pa tudi kot pozitivna spodbuda za tehnološki razvoj, inovacije, znanja in spretnosti ter mobilnost delovne sile;

| V. | ker bo opredelitev letnih nacionalnih vmesnih ciljev na področjih, ki prispevajo k privlačnemu in konkurenčnemu okolju za mednarodne vlagatelje, v skladu s parametri OECD, pomagala izpostaviti nacionalne prednosti in slabosti, pa tudi priložnosti za usmerjene ukrepe; |
| --- | --- |

V.

ker bo opredelitev letnih nacionalnih vmesnih ciljev na področjih, ki prispevajo k privlačnemu in konkurenčnemu okolju za mednarodne vlagatelje, v skladu s parametri OECD, pomagala izpostaviti nacionalne prednosti in slabosti, pa tudi priložnosti za usmerjene ukrepe;

| W. | ker cilj vzdrževanja stopnje inflacije tik pod 2 % v evroobmočju, ki sta ga zastavila evroobmočje in ECB, prispeva k vzpostavitvi stabilnega okvira, ki ustvarja ugodne pogoje za privabljanje naložb; |
| --- | --- |

W.

ker cilj vzdrževanja stopnje inflacije tik pod 2 % v evroobmočju, ki sta ga zastavila evroobmočje in ECB, prispeva k vzpostavitvi stabilnega okvira, ki ustvarja ugodne pogoje za privabljanje naložb;

| X. | ker je razvoj evropskih trgov obveznic v veliki meri odvisen od širitve naložbene osnove; |
| --- | --- |

X.

ker je razvoj evropskih trgov obveznic v veliki meri odvisen od širitve naložbene osnove;

| Y. | ker Komisija v svojem predlogu o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) usklajevanja ni razširila na davčne stopnje za pravne osebe, ki naj bi še naprej ostale v pristojnosti držav članic, in ker so potrebni nadaljnji ukrepi, da bo davčni sistem v Uniji preglednejši in enostavnejši za tuje vlagatelje, hkrati pa da bodo davčni sistemi po vsej Evropi usklajeni; |
| --- | --- |

Y.

ker Komisija v svojem predlogu o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) usklajevanja ni razširila na davčne stopnje za pravne osebe, ki naj bi še naprej ostale v pristojnosti držav članic, in ker so potrebni nadaljnji ukrepi, da bo davčni sistem v Uniji preglednejši in enostavnejši za tuje vlagatelje, hkrati pa da bodo davčni sistemi po vsej Evropi usklajeni;

| Z. | ker se v svetu vse bolj uveljavlja trgovinski protekcionizem, zato bi morala EU, ki je na področju vhodnih naložb vodilna na trgu, hkrati z zavarovanjem svoje konkurenčne prednosti nadaljevati pogajanja za sporazume o prosti trgovini, ki bi spodbujali odprto in pošteno trgovino ter mednarodne standarde na področju socialne in okoljske zaščite; |
| --- | --- |

Z.

ker se v svetu vse bolj uveljavlja trgovinski protekcionizem, zato bi morala EU, ki je na področju vhodnih naložb vodilna na trgu, hkrati z zavarovanjem svoje konkurenčne prednosti nadaljevati pogajanja za sporazume o prosti trgovini, ki bi spodbujali odprto in pošteno trgovino ter mednarodne standarde na področju socialne in okoljske zaščite;

| AA. | ker so v Evropski uniji še vedno prisotne velike ovire za zagotavljanje čezmejnih storitev, ki preprečujejo delovanje prostega trga; |
| --- | --- |

AA.

ker so v Evropski uniji še vedno prisotne velike ovire za zagotavljanje čezmejnih storitev, ki preprečujejo delovanje prostega trga;

| AB. | ker je v skladu s Pogodbama EU skupna trgovinska politika, vključno s tujimi neposrednimi naložbami, v izključni pristojnosti EU, in ker sta na tem področju Evropski parlament in Svet enakopravna, saj se uporablja redni zakonodajni postopek; |
| --- | --- |

AB.

ker je v skladu s Pogodbama EU skupna trgovinska politika, vključno s tujimi neposrednimi naložbami, v izključni pristojnosti EU, in ker sta na tem področju Evropski parlament in Svet enakopravna, saj se uporablja redni zakonodajni postopek;

| 1. | poudarja, da EU v svetu še vedno predstavlja glavni cilj za tuje neposredne naložbe in mora zato ob upoštevanju širših ciljev gospodarske, družbene in okoljske politike še naprej izpolnjevati pričakovanja držav vlagateljic in držav naslovnic ter tako zaščititi svojo vodilno nalogo na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da EU v svetu še vedno predstavlja glavni cilj za tuje neposredne naložbe in mora zato ob upoštevanju širših ciljev gospodarske, družbene in okoljske politike še naprej izpolnjevati pričakovanja držav vlagateljic in držav naslovnic ter tako zaščititi svojo vodilno nalogo na evropski in nacionalni ravni;

| 2. | meni, da je kohezijska politika ključna za odpravo makroekonomskih in regionalnih neravnovesij na ravni EU ter da bi to morala biti ključna politika notranjega trga za okrepitev konkurenčnosti, produktivnosti, rasti in ustvarjanja novih delovnih mest, kar bi posledično lahko povečalo privlačnost za naložbe v EU; poudarja, da je mogoče prek naložb kohezijske politike v infrastrukturo ter znanja in veščine trga dela znatno povečati privlačnost za morebitne vlagatelje; |
| --- | --- |

2.

meni, da je kohezijska politika ključna za odpravo makroekonomskih in regionalnih neravnovesij na ravni EU ter da bi to morala biti ključna politika notranjega trga za okrepitev konkurenčnosti, produktivnosti, rasti in ustvarjanja novih delovnih mest, kar bi posledično lahko povečalo privlačnost za naložbe v EU; poudarja, da je mogoče prek naložb kohezijske politike v infrastrukturo ter znanja in veščine trga dela znatno povečati privlačnost za morebitne vlagatelje;

| 3. | poziva Komisijo, naj izboljša mednarodno regulativno sodelovanje, tudi v mednarodnih forumih, in zbliževanje regulativnih zahtev na podlagi mednarodnih standardov ter se, kadar je mogoče, vključi v regulativni dialog, da bi obravnavala obstoječe ali morebitne prihodnje ovire za trgovino ter tako omejila spore in z njimi povezane trgovinske stroške; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj izboljša mednarodno regulativno sodelovanje, tudi v mednarodnih forumih, in zbliževanje regulativnih zahtev na podlagi mednarodnih standardov ter se, kadar je mogoče, vključi v regulativni dialog, da bi obravnavala obstoječe ali morebitne prihodnje ovire za trgovino ter tako omejila spore in z njimi povezane trgovinske stroške;

| 4. | meni, da bi bilo treba fiskalno konsolidacijo in stabilizacijo ter vzpostavitev notranjega trga izvajati tako, da se zagotovi oceno dodane vrednosti, ki jo lahko prinesejo ti ukrepi; meni, da bi moralo tesno sodelovanje med gospodarskimi subjekti, pa tudi večje dopolnjevanje med gospodarstvi EU, prispevati k zmanjševanju regionalnih razlik na področju tujih neposrednih naložb, da bi tako okrepili temelje evropske industrije in spodbujali trajnostni dolgoročni gospodarski razvoj, saj je slednji glavni predpogoj za uspešno in učinkovito fiskalno konsolidacijo; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba fiskalno konsolidacijo in stabilizacijo ter vzpostavitev notranjega trga izvajati tako, da se zagotovi oceno dodane vrednosti, ki jo lahko prinesejo ti ukrepi; meni, da bi moralo tesno sodelovanje med gospodarskimi subjekti, pa tudi večje dopolnjevanje med gospodarstvi EU, prispevati k zmanjševanju regionalnih razlik na področju tujih neposrednih naložb, da bi tako okrepili temelje evropske industrije in spodbujali trajnostni dolgoročni gospodarski razvoj, saj je slednji glavni predpogoj za uspešno in učinkovito fiskalno konsolidacijo;

| 5. | poudarja, da je ohranitev zanimanja strateških evropskih vlagateljev za izvajanje njihovih dejavnosti v EU bistvenega pomena, pri čemer je treba upoštevati, da se vlagatelji zaradi negativnih občutkov in negotovosti, ki jih ustvarjata dolžniška kriza in pomanjkanje hitrih odgovorov, odločajo za zmanjšanje svoje izpostavljenosti v tej regiji; poudarja, da se bo zaradi pomanjkanja usklajenih dolgoročnih domačih naložb v prihodnje znatno zmanjšala privlačnost vlaganj v EU za te vlagatelje; ugotavlja, da je pristop k upravljanju na več ravneh, ki na ustreznih stopnjah vključuje lokalne skupnosti, bistvenega pomena za zagotovitev ciljne usmerjenosti naložb v zadovoljevanje posebnih potreb posamezne regije in posamezne države članice; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je ohranitev zanimanja strateških evropskih vlagateljev za izvajanje njihovih dejavnosti v EU bistvenega pomena, pri čemer je treba upoštevati, da se vlagatelji zaradi negativnih občutkov in negotovosti, ki jih ustvarjata dolžniška kriza in pomanjkanje hitrih odgovorov, odločajo za zmanjšanje svoje izpostavljenosti v tej regiji; poudarja, da se bo zaradi pomanjkanja usklajenih dolgoročnih domačih naložb v prihodnje znatno zmanjšala privlačnost vlaganj v EU za te vlagatelje; ugotavlja, da je pristop k upravljanju na več ravneh, ki na ustreznih stopnjah vključuje lokalne skupnosti, bistvenega pomena za zagotovitev ciljne usmerjenosti naložb v zadovoljevanje posebnih potreb posamezne regije in posamezne države članice;

| 6. | poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo o privlačnosti vlaganja v Evropi v primerjavi z njenimi glavnimi partnerji in konkurenti, v sporočilu pa naj opredeli glavne prednosti in slabosti EU kot naložbenega okolja, kakor tudi predlaga celovito strategijo, vključno s posebnimi politikami in priporočili, po potrebi pa tudi zakonodajne predloge, za izboljšanje naložbenega okolja EU; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj pripravi sporočilo o privlačnosti vlaganja v Evropi v primerjavi z njenimi glavnimi partnerji in konkurenti, v sporočilu pa naj opredeli glavne prednosti in slabosti EU kot naložbenega okolja, kakor tudi predlaga celovito strategijo, vključno s posebnimi politikami in priporočili, po potrebi pa tudi zakonodajne predloge, za izboljšanje naložbenega okolja EU;

| 7. | meni, da bi EU pri reševanju dolžniške krize morala v celoti izkoristiti svoj položaj največjega enotnega skupnega trga na svetu (vključno s svojim visokim življenjskim standardom, visoko delovno produktivnostjo, pravno varnostjo ter inovacijsko in raziskovalno zmogljivostjo) ter tujega vlagatelja in trgovca, ter poudarja potrebo po učinkovitejših orodjih in metodah ter novih mehanizmih financiranja in naložbenih shemah, kot so projektne obveznice EU, ki bi lahko izkoristili konkurenčne prednosti Evrope in dopolnjevanje med državami članicami ter dosegli cilje Evrope 2020 za spopadanje z izzivi recesije in počasne rasti; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi EU pri reševanju dolžniške krize morala v celoti izkoristiti svoj položaj največjega enotnega skupnega trga na svetu (vključno s svojim visokim življenjskim standardom, visoko delovno produktivnostjo, pravno varnostjo ter inovacijsko in raziskovalno zmogljivostjo) ter tujega vlagatelja in trgovca, ter poudarja potrebo po učinkovitejših orodjih in metodah ter novih mehanizmih financiranja in naložbenih shemah, kot so projektne obveznice EU, ki bi lahko izkoristili konkurenčne prednosti Evrope in dopolnjevanje med državami članicami ter dosegli cilje Evrope 2020 za spopadanje z izzivi recesije in počasne rasti;

| 8. | odločno poziva EU, naj naložbe uvede kot ključni element vseh vodilnih pobud v okviru strategije Evropa 2020, da izpolni kritično potrebo po rasti in zaposlovanju ter izkoristi njihov pomemben prispevek k reševanju fiskalne krize; zlasti poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo ambiciozno, ekološko učinkovito in trajnostno industrijsko strategijo EU, da se v celotni EU ponovno oživi proizvodna zmogljivost in ustvarijo visokokakovostna delovna mesta v EU; |
| --- | --- |

8.

odločno poziva EU, naj naložbe uvede kot ključni element vseh vodilnih pobud v okviru strategije Evropa 2020, da izpolni kritično potrebo po rasti in zaposlovanju ter izkoristi njihov pomemben prispevek k reševanju fiskalne krize; zlasti poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo ambiciozno, ekološko učinkovito in trajnostno industrijsko strategijo EU, da se v celotni EU ponovno oživi proizvodna zmogljivost in ustvarijo visokokakovostna delovna mesta v EU;

| 9. | še posebej poudarja ogromen potencial za privabljanje tujih neposrednih naložb s spodbujanjem izobraževanja, raziskav in razvoja ter ustvarjanja delovnih mest na področjih zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, razvoja obnovljivih virov energije in povečevanja energetske učinkovitosti, da se dosežejo cilji EU 2020 in da EU postane vodilna na svetu na področju zelene tehnologije; |
| --- | --- |

9.

še posebej poudarja ogromen potencial za privabljanje tujih neposrednih naložb s spodbujanjem izobraževanja, raziskav in razvoja ter ustvarjanja delovnih mest na področjih zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, razvoja obnovljivih virov energije in povečevanja energetske učinkovitosti, da se dosežejo cilji EU 2020 in da EU postane vodilna na svetu na področju zelene tehnologije;

| 10. | opozarja, da če ne bomo s pomočjo trajnostnega financiranja povečevali javnih naložb na ključnih področjih, kot so zdravje, izobraževanje, raziskave in infrastruktura, ali če jih bomo zaradi fiskalne krize celo zmanjševali, bi to lahko negativno vplivalo na konkurenčnost in privlačnost za vlagatelje, zlasti če to postane dolgoročni vzorec; zato je treba trajnostno povečati javne naložbe; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da če ne bomo s pomočjo trajnostnega financiranja povečevali javnih naložb na ključnih področjih, kot so zdravje, izobraževanje, raziskave in infrastruktura, ali če jih bomo zaradi fiskalne krize celo zmanjševali, bi to lahko negativno vplivalo na konkurenčnost in privlačnost za vlagatelje, zlasti če to postane dolgoročni vzorec; zato je treba trajnostno povečati javne naložbe;

| 11. | izraža podporo na novo predlaganemu programu "Erasmus za vse", ki lahko znatno poveča sredstva, ki so dodeljena mobilnosti in razvoju znanja, usposabljanja in spretnosti, da se okrepijo osebni razvoj mladih in njihove možnosti za zaposlitev ter tako pripomore k povečanju človeškega potenciala in reševanju problema visoke brezposelnosti mladih v Evropi; izraža podporo programu "Erasmus za podjetja" in zlasti programu izmenjav "Erasmus za mlade podjetnike", ki bo spodbudil ustanavljanje novih podjetij, čezmejne prenose znanja, sodelovanje med manjšimi podjetji, inovacije in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

11.

izraža podporo na novo predlaganemu programu "Erasmus za vse", ki lahko znatno poveča sredstva, ki so dodeljena mobilnosti in razvoju znanja, usposabljanja in spretnosti, da se okrepijo osebni razvoj mladih in njihove možnosti za zaposlitev ter tako pripomore k povečanju človeškega potenciala in reševanju problema visoke brezposelnosti mladih v Evropi; izraža podporo programu "Erasmus za podjetja" in zlasti programu izmenjav "Erasmus za mlade podjetnike", ki bo spodbudil ustanavljanje novih podjetij, čezmejne prenose znanja, sodelovanje med manjšimi podjetji, inovacije in ustvarjanje delovnih mest;

| 12. | predlaga, da se izboljša in razširi zbirka statističnih podatkov za neposredne naložbe, v skladu z mednarodnimi modeli OECD in Svetovne banke, ter sprejmejo dodatni naložbeni cilji in kazalniki na nacionalni ravni (urbano okolje, socialna infrastruktura), da se izpostavi napredek na poti k privlačnemu naložbenemu okolju, istočasno pa ocenijo naložbene politike in njihovi pozitivni učinki na realno gospodarstvo in zaposlovanje v različnih državah in regijah; |
| --- | --- |

12.

predlaga, da se izboljša in razširi zbirka statističnih podatkov za neposredne naložbe, v skladu z mednarodnimi modeli OECD in Svetovne banke, ter sprejmejo dodatni naložbeni cilji in kazalniki na nacionalni ravni (urbano okolje, socialna infrastruktura), da se izpostavi napredek na poti k privlačnemu naložbenemu okolju, istočasno pa ocenijo naložbene politike in njihovi pozitivni učinki na realno gospodarstvo in zaposlovanje v različnih državah in regijah;

| 13. | meni, da bi vse strategije, katerih namen je pritegniti tuje in lokalne naložbe, morale biti – glede na število in raznolikost novih priložnosti – povezane z dokončno vzpostavitvijo notranjega trga, čezmejnimi naložbami in tokovi, odprtimi trgi, boljšim dostopom do trga ter pošteno konkurenco za svobodne poklice; s tem v zvezi meni, da bi EU morala spodbujati vseevropska omrežja in mobilnost delavcev, študentov in raziskovalcev ter okrepiti sodelovanje in dopolnjevanje med gospodarstvi EU; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi vse strategije, katerih namen je pritegniti tuje in lokalne naložbe, morale biti – glede na število in raznolikost novih priložnosti – povezane z dokončno vzpostavitvijo notranjega trga, čezmejnimi naložbami in tokovi, odprtimi trgi, boljšim dostopom do trga ter pošteno konkurenco za svobodne poklice; s tem v zvezi meni, da bi EU morala spodbujati vseevropska omrežja in mobilnost delavcev, študentov in raziskovalcev ter okrepiti sodelovanje in dopolnjevanje med gospodarstvi EU;

| 14. | poudarja nujno potrebo po zmanjšanju davčnih ovir za čezmejne delavce in delodajalce, da bi olajšali mobilnost državljanov in spodbudili čezmejne naložbe; |
| --- | --- |

14.

poudarja nujno potrebo po zmanjšanju davčnih ovir za čezmejne delavce in delodajalce, da bi olajšali mobilnost državljanov in spodbudili čezmejne naložbe;

| 15. | poziva EU, naj se na svetovni ravni in v okviru STO, G20 in G8 pogaja o oblikovanju skupnih pravil, ki zagotavljajo pošteno konkurenco in enake pogoje glede na mednarodna makroekonomska neravnotežja v zvezi s finančno ureditvijo in obdavčitvijo, da se zaščiti konkurenčnost EU in zagotovi spoštovanje socialnih in okoljskih ciljev Unije; poziva Unijo, naj bo odločna pri pogajanjih o celovitih prostotrgovinskih sporazumih z glavnimi partnericami in sklepanju le-teh, saj so ključnega pomena za odpiranje novih trgov za blago in storitve, povečanje naložbenih priložnosti, olajšanje odprte in poštene trgovine ter spodbujanje bolj predvidljivega političnega okolja; meni, da je pomembno, da se nadaljujejo pogajanja o davku na finančne transakcije; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj se na svetovni ravni in v okviru STO, G20 in G8 pogaja o oblikovanju skupnih pravil, ki zagotavljajo pošteno konkurenco in enake pogoje glede na mednarodna makroekonomska neravnotežja v zvezi s finančno ureditvijo in obdavčitvijo, da se zaščiti konkurenčnost EU in zagotovi spoštovanje socialnih in okoljskih ciljev Unije; poziva Unijo, naj bo odločna pri pogajanjih o celovitih prostotrgovinskih sporazumih z glavnimi partnericami in sklepanju le-teh, saj so ključnega pomena za odpiranje novih trgov za blago in storitve, povečanje naložbenih priložnosti, olajšanje odprte in poštene trgovine ter spodbujanje bolj predvidljivega političnega okolja; meni, da je pomembno, da se nadaljujejo pogajanja o davku na finančne transakcije;

| 16. | meni, da bi oblikovanje ad hoc evropske opazovalne skupine za tuje neposredne naložbe, ki bi bila ustanovljena znotraj Evropske komisije, lahko prispevalo k okrepitvi usklajevanja politik držav članic na tem področju, istočasno pa zagotovilo boljše spremljanje uporabljenih politik, vključno z njihovimi makroekonomskimi učinki, za promocijo Evrope kot cilja za naložbe; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi oblikovanje ad hoc evropske opazovalne skupine za tuje neposredne naložbe, ki bi bila ustanovljena znotraj Evropske komisije, lahko prispevalo k okrepitvi usklajevanja politik držav članic na tem področju, istočasno pa zagotovilo boljše spremljanje uporabljenih politik, vključno z njihovimi makroekonomskimi učinki, za promocijo Evrope kot cilja za naložbe;

| 17. | poziva Komisijo, naj z namenom, da se privabijo tuje naložbe, izboljša usklajevanje gospodarskih, davčnih in socialnih politik držav članic, pri čemer naj upošteva opažene gospodarske in socialne razlike med članicami evroobmočja in med državami članicami EU; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj z namenom, da se privabijo tuje naložbe, izboljša usklajevanje gospodarskih, davčnih in socialnih politik držav članic, pri čemer naj upošteva opažene gospodarske in socialne razlike med članicami evroobmočja in med državami članicami EU;

| 18. | meni, da bi EU in države članice morale sprejeti ukrepe zlasti za povečanje uporabe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada kot spodbujevalnih dejavnikov za privabljanje dodatnega financiranja iz EIB, Evropske banke za obnovo in razvoj, drugih mednarodnih finančnih ustanov in zasebnega sektorja, hkrati pa spodbujati pobude, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih, kot so projektne obveznice EU; ugotavlja, da lahko naložbe, ki krepijo zmogljivosti, infrastrukturo in človeški kapital, še posebej koristijo malim in srednjim podjetjem (MSP); priznava potencial, ki ga ima širitev področja uporabe inovativnih finančnih instrumentov tako, da se z večjim učinkom uporabljajo kot dostop do financiranja, ki dopolnjuje tradicionalne metode financiranja; poudarja, da bi z obnovljivim značajem finančnih instrumentov in prožnim pristopom k vključevanju takšnih instrumentov na regionalni ravni lahko dosegli učinek večkratnega povečanja proračuna EU, spodbudili javno-zasebna partnerstva, odprli alternativne vire financiranja in zagotovili pomemben nov tok financiranja za strateške naložbe, kar bi v času fiskalnih omejitev podprlo dolgoročne trajnostne naložbe; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi EU in države članice morale sprejeti ukrepe zlasti za povečanje uporabe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada kot spodbujevalnih dejavnikov za privabljanje dodatnega financiranja iz EIB, Evropske banke za obnovo in razvoj, drugih mednarodnih finančnih ustanov in zasebnega sektorja, hkrati pa spodbujati pobude, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih, kot so projektne obveznice EU; ugotavlja, da lahko naložbe, ki krepijo zmogljivosti, infrastrukturo in človeški kapital, še posebej koristijo malim in srednjim podjetjem (MSP); priznava potencial, ki ga ima širitev področja uporabe inovativnih finančnih instrumentov tako, da se z večjim učinkom uporabljajo kot dostop do financiranja, ki dopolnjuje tradicionalne metode financiranja; poudarja, da bi z obnovljivim značajem finančnih instrumentov in prožnim pristopom k vključevanju takšnih instrumentov na regionalni ravni lahko dosegli učinek večkratnega povečanja proračuna EU, spodbudili javno-zasebna partnerstva, odprli alternativne vire financiranja in zagotovili pomemben nov tok financiranja za strateške naložbe, kar bi v času fiskalnih omejitev podprlo dolgoročne trajnostne naložbe;

| 19. | pozdravlja operacije dolgoročnejšega refinanciranja ECB; poziva ECB k nadaljnjim odločnim ukrepom pri reševanju sedanje dolžniške krize evroobmočja, tako da ohrani stabilnost cen, hkrati pa čimbolj zmanjša širjenje morebitnih negativnih učinkov prelivanja na realno gospodarstvo in naložbe, ki bi jih utegnile povzročiti likvidnostne težave bančnega sektorja; meni, da mora bančni sektor sprejeti potrebne ukrepe za obravnavo svojih strukturnih slabosti glede dolgoročnih likvidnostnih tveganj, da se povrne zaupanje vlagateljev in tako izogne potrebi po tako obsežnem posredovanju ECB v prihodnje; meni, da bi bilo treba okvir delovanja bank oblikovati na način, da bi bil delež nepovratnih sredstev na voljo za namene razvoja ter podporo malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja operacije dolgoročnejšega refinanciranja ECB; poziva ECB k nadaljnjim odločnim ukrepom pri reševanju sedanje dolžniške krize evroobmočja, tako da ohrani stabilnost cen, hkrati pa čimbolj zmanjša širjenje morebitnih negativnih učinkov prelivanja na realno gospodarstvo in naložbe, ki bi jih utegnile povzročiti likvidnostne težave bančnega sektorja; meni, da mora bančni sektor sprejeti potrebne ukrepe za obravnavo svojih strukturnih slabosti glede dolgoročnih likvidnostnih tveganj, da se povrne zaupanje vlagateljev in tako izogne potrebi po tako obsežnem posredovanju ECB v prihodnje; meni, da bi bilo treba okvir delovanja bank oblikovati na način, da bi bil delež nepovratnih sredstev na voljo za namene razvoja ter podporo malim in srednjim podjetjem;

| 20. | meni, da bi prihodnja reforma direktive o kapitalskih zahtevah morala zagotoviti, da povečanje kapitalskih rezerv za spodbujanje dolgoročne stabilnosti bančnega sektorja bankam ne onemogoča zagotavljanja likvidnosti v gospodarstvu, kar je za naložbe bistvenega pomena; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi prihodnja reforma direktive o kapitalskih zahtevah morala zagotoviti, da povečanje kapitalskih rezerv za spodbujanje dolgoročne stabilnosti bančnega sektorja bankam ne onemogoča zagotavljanja likvidnosti v gospodarstvu, kar je za naložbe bistvenega pomena;

| 21. | poudarja, da je treba poglobiti evropske trge kapitala, da se zagotovi dostop do financiranja iz drugih virov, ne samo iz bank; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba poglobiti evropske trge kapitala, da se zagotovi dostop do financiranja iz drugih virov, ne samo iz bank;

| 22. | pozdravlja nove predloge Komisije za izboljšanje ureditve trga bonitetnih agencij, zlasti spremembo Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah, usklajevanje zakonov ter drugih predpisov in upravnih določb o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ter Direktivo 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prekomernim zanašanjem na bonitetne ocene, ter poudarja potrebo po dodatnih ukrepih za zagotovitev zdravega poslovnega okolja in poštene konkurence; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja nove predloge Komisije za izboljšanje ureditve trga bonitetnih agencij, zlasti spremembo Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah, usklajevanje zakonov ter drugih predpisov in upravnih določb o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) ter Direktivo 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prekomernim zanašanjem na bonitetne ocene, ter poudarja potrebo po dodatnih ukrepih za zagotovitev zdravega poslovnega okolja in poštene konkurence;

| 23. | poziva Komisijo, naj oceni številne preostale ovire, ki preprečujejo zagotavljanje in prejemanje čezmejnih storitev v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj oceni številne preostale ovire, ki preprečujejo zagotavljanje in prejemanje čezmejnih storitev v posameznih državah članicah;

| 24. | opozarja na pomen predlogov Komisije za posodobitev evropskega trga javnih naročil; poudarja, da dinamičen vseevropski trg javnih naročil lahko zagotovi pomembne poslovne priložnosti za evropska podjetja in znatno pripomore k spodbujanju konkurenčne evropske industrije, pa tudi k pritegnitvi naložb in podpiranju gospodarske rasti; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomen predlogov Komisije za posodobitev evropskega trga javnih naročil; poudarja, da dinamičen vseevropski trg javnih naročil lahko zagotovi pomembne poslovne priložnosti za evropska podjetja in znatno pripomore k spodbujanju konkurenčne evropske industrije, pa tudi k pritegnitvi naložb in podpiranju gospodarske rasti;

| 25. | izraža zaskrbljenost glede težnje institucionalnih vlagateljev evroobmočja, da se iz naložb v lastniške vrednostne papirje, izdane v evroobmočju, umikajo v naložbe v tovrstne papirje, izdane drugod po svetu, v luči (i) vse večje vloge teh vlagateljev v finančnem sektorju evroobmočja in (ii) upada skupnih deležev delnic in drugih lastniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti evroobmočja, v investicijskih skladih s 26 % v letu 2009 na 23 % tekom leta 2010; |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost glede težnje institucionalnih vlagateljev evroobmočja, da se iz naložb v lastniške vrednostne papirje, izdane v evroobmočju, umikajo v naložbe v tovrstne papirje, izdane drugod po svetu, v luči (i) vse večje vloge teh vlagateljev v finančnem sektorju evroobmočja in (ii) upada skupnih deležev delnic in drugih lastniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdali rezidenti evroobmočja, v investicijskih skladih s 26 % v letu 2009 na 23 % tekom leta 2010;

| 26. | poudarja vlogo državnih premoženjskih skladov iz tretjih držav ter izpostavlja pomen krepitve načel preglednosti in odgovornosti za spodbujanje sinergij med EU in državnimi premoženjskimi skladi; |
| --- | --- |

26.

poudarja vlogo državnih premoženjskih skladov iz tretjih držav ter izpostavlja pomen krepitve načel preglednosti in odgovornosti za spodbujanje sinergij med EU in državnimi premoženjskimi skladi;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo institucionalne vlagatelje k sodelovanju v evropskih skladih tveganega kapitala in evropskih skladih za socialno podjetništvo ter odpravijo omejitve glede ponudbe financiranja s tveganim kapitalom za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo institucionalne vlagatelje k sodelovanju v evropskih skladih tveganega kapitala in evropskih skladih za socialno podjetništvo ter odpravijo omejitve glede ponudbe financiranja s tveganim kapitalom za mala in srednja podjetja;

| 28. | meni, da čezmejno podjetništvo ponuja velike prednosti tako za regije EU, s tem ko prispeva k njihovemu gospodarskemu razvoju, kot za posamezna podjetja, katerim zagotavlja priložnosti za dostop do novih in večjih trgov ter virov nabave, pa tudi kapitala, dela in tehnologije; |
| --- | --- |

28.

meni, da čezmejno podjetništvo ponuja velike prednosti tako za regije EU, s tem ko prispeva k njihovemu gospodarskemu razvoju, kot za posamezna podjetja, katerim zagotavlja priložnosti za dostop do novih in večjih trgov ter virov nabave, pa tudi kapitala, dela in tehnologije;

| 29. | izraža zaskrbljenost nad visokim številom brezposelnih mladih v številnih državah članicah ter nad slabimi obeti glede zaposlovanja; z zaskrbljenostjo opaža omejeno zmožnost Evropske unije za privabljanje visokokakovostnega človeškega kapitala, medtem ko so tokovi človeškega kapitala v tretje države znatni; priznava, da ima Evropska unija, kar zadeva visokokakovosten človeški kapital, velik potencial, in poziva Komisijo in države članice, naj hitreje ukrepajo pri reševanju brezposelnosti mladih v EU, in sicer s programi in konkretnimi ukrepi na evropski nacionalni ravni; v tem pogledu pozdravlja izjavo Evropskega sveta, ki države članice spodbuja k uvedbi nacionalnih programov, podobnih jamstvu za mlade, in države članice poziva, naj ta poziv podprejo s hitrimi in konkretnimi ukrepi na nacionalni ravni, da se mladim zagotovi bodisi dostojno delovno mesto, izobraževanje ali usposabljanje (prekvalificiranje); meni, da bi Evropska unija morala povečati svoje prizadevanje za doseganje ciljev strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, vključno z manjšo obdavčitvijo dela, katere cilj je privabiti več naložb v delovno intenzivne gospodarske sektorje; |
| --- | --- |

29.

izraža zaskrbljenost nad visokim številom brezposelnih mladih v številnih državah članicah ter nad slabimi obeti glede zaposlovanja; z zaskrbljenostjo opaža omejeno zmožnost Evropske unije za privabljanje visokokakovostnega človeškega kapitala, medtem ko so tokovi človeškega kapitala v tretje države znatni; priznava, da ima Evropska unija, kar zadeva visokokakovosten človeški kapital, velik potencial, in poziva Komisijo in države članice, naj hitreje ukrepajo pri reševanju brezposelnosti mladih v EU, in sicer s programi in konkretnimi ukrepi na evropski nacionalni ravni; v tem pogledu pozdravlja izjavo Evropskega sveta, ki države članice spodbuja k uvedbi nacionalnih programov, podobnih jamstvu za mlade, in države članice poziva, naj ta poziv podprejo s hitrimi in konkretnimi ukrepi na nacionalni ravni, da se mladim zagotovi bodisi dostojno delovno mesto, izobraževanje ali usposabljanje (prekvalificiranje); meni, da bi Evropska unija morala povečati svoje prizadevanje za doseganje ciljev strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, vključno z manjšo obdavčitvijo dela, katere cilj je privabiti več naložb v delovno intenzivne gospodarske sektorje;

| 30. | opozarja na izziv, s katerim se soočajo Unija kot celota in posamezne države članice, kar zadeva starajoče se prebivalstvo; odločno poziva države članice, naj razvijejo skladne strategije, ki obravnavajo demografski izziv in pri tem izravnavajo morebitne negativne posledice; |
| --- | --- |

30.

opozarja na izziv, s katerim se soočajo Unija kot celota in posamezne države članice, kar zadeva starajoče se prebivalstvo; odločno poziva države članice, naj razvijejo skladne strategije, ki obravnavajo demografski izziv in pri tem izravnavajo morebitne negativne posledice;

| 31. | podpira cilje Unije inovacij; poziva države članice, naj naložbe usmerijo v izobraževanje, raziskave in inovacije glede na srednje- in dolgoročne pozitivne učinke takšnih naložb na rast in razvoj; podpira pametno specializacijo kot pomembno načelo politike in koncept za inovacijsko politiko ter močnejše vezi med raziskavami in podjetništvom na področjih, kot je zelena tehnologija; |
| --- | --- |

31.

podpira cilje Unije inovacij; poziva države članice, naj naložbe usmerijo v izobraževanje, raziskave in inovacije glede na srednje- in dolgoročne pozitivne učinke takšnih naložb na rast in razvoj; podpira pametno specializacijo kot pomembno načelo politike in koncept za inovacijsko politiko ter močnejše vezi med raziskavami in podjetništvom na področjih, kot je zelena tehnologija;

| 32. | poudarja, da bi moral biti boj proti davčnim utajam glavna prednostna naloga Evropske unije, še posebej v sedanji krizni situaciji, kjer davčna utaja predstavlja večje izgube za nacionalne proračune in bi se dodatni prihodki lahko uporabili za povečanje javnih naložb; opozarja, da je treba zagotoviti nemoteno sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami v boju zoper dvojno obdavčevanje, dvojno neobdavčevanje, davčne goljufije, utajo davkov in damping, ter se borijo proti uporabi davčnih oaz za nezakonite namene; poziva bolj splošno k večjemu fiskalnemu usklajevanju tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, vključno z nemotenim sodelovanje in usklajevanje med davčnimi sistemi držav članic, pa tudi k zmanjšanju velikih upravnih obremenitev in visokih stroškov davčnega usklajevanja, s katerimi se soočajo evropska podjetja, kar odvrača od vlaganj v Evropski uniji; pozdravlja zgoraj navedeno stališče Parlamenta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) in pričakuje sprejetje direktive s strani Sveta; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi moral biti boj proti davčnim utajam glavna prednostna naloga Evropske unije, še posebej v sedanji krizni situaciji, kjer davčna utaja predstavlja večje izgube za nacionalne proračune in bi se dodatni prihodki lahko uporabili za povečanje javnih naložb; opozarja, da je treba zagotoviti nemoteno sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami v boju zoper dvojno obdavčevanje, dvojno neobdavčevanje, davčne goljufije, utajo davkov in damping, ter se borijo proti uporabi davčnih oaz za nezakonite namene; poziva bolj splošno k večjemu fiskalnemu usklajevanju tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, vključno z nemotenim sodelovanje in usklajevanje med davčnimi sistemi držav članic, pa tudi k zmanjšanju velikih upravnih obremenitev in visokih stroškov davčnega usklajevanja, s katerimi se soočajo evropska podjetja, kar odvrača od vlaganj v Evropski uniji; pozdravlja zgoraj navedeno stališče Parlamenta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) in pričakuje sprejetje direktive s strani Sveta;

| 33. | opozarja, da je otežen dostop do financiranja še vedno ena največjih težav MSP; izraža posebno zaskrbljenost nad dejstvom, da zdrava podjetja ne morejo pridobiti načrtovanih sredstev; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej uvedejo dejavnosti in regulativne ukrepe za lažjo zagotavljanje sredstev za MSP, kot je predlagano v akcijskem načrtu EU za izboljšanje dostopa MSP do financiranja; poudarja, da so za rast na lokalni ravni pogosto zaslužna MSP in socialna podjetja in da lahko sredstva iz kohezijske politike, dodeljena prek trdnega pristopa upravljanja na več ravneh, zagotovijo, da ta podjetja uresničijo svoj potencial in še naprej dragoceno prispevajo h konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je otežen dostop do financiranja še vedno ena največjih težav MSP; izraža posebno zaskrbljenost nad dejstvom, da zdrava podjetja ne morejo pridobiti načrtovanih sredstev; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej uvedejo dejavnosti in regulativne ukrepe za lažjo zagotavljanje sredstev za MSP, kot je predlagano v akcijskem načrtu EU za izboljšanje dostopa MSP do financiranja; poudarja, da so za rast na lokalni ravni pogosto zaslužna MSP in socialna podjetja in da lahko sredstva iz kohezijske politike, dodeljena prek trdnega pristopa upravljanja na več ravneh, zagotovijo, da ta podjetja uresničijo svoj potencial in še naprej dragoceno prispevajo h konkurenčnosti EU;

| 34. | poudarja potrebo po celovitem pregledu gospodarskega učinka finančne uredbe EU, da se zagotovi, da je izvajanje sorazmerno in ne ovira naložb; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo po celovitem pregledu gospodarskega učinka finančne uredbe EU, da se zagotovi, da je izvajanje sorazmerno in ne ovira naložb;

| 35. | pozdravlja "Program za konkurenčnost podjetij in MSP" (COSME), ki ga je predlagala Komisija za obdobje 2014–2020 kot sredstvo za spodbujanje podjetniške kulture in podpiranje ustanavljanja MSP, večinoma v novih sektorjih, kot so socialne medijske storitve, zeleno gospodarstvo in turizem; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja "Program za konkurenčnost podjetij in MSP" (COSME), ki ga je predlagala Komisija za obdobje 2014–2020 kot sredstvo za spodbujanje podjetniške kulture in podpiranje ustanavljanja MSP, večinoma v novih sektorjih, kot so socialne medijske storitve, zeleno gospodarstvo in turizem;

| 36. | poziva k novim, učinkovitim zakonom o stečaju, ki vključujejo orodja zgodnjega opozarjanja, da se spodbudi politika druge priložnosti, ki je zasnovana tako, da krepi podjetništvo in ponovno odpiranje podjetij, glede na to, da druga priložnost v nacionalnih zakonodajah ni ustrezno priznana; poudarja pomen večjega mrežnega povezovanja med podjetniki in podjetniki, ki začenjajo znova, za spodbujanje druge priložnosti in zaradi potrebe po reševanju težav s financiranjem podjetnika, ki začenja znova; |
| --- | --- |

36.

poziva k novim, učinkovitim zakonom o stečaju, ki vključujejo orodja zgodnjega opozarjanja, da se spodbudi politika druge priložnosti, ki je zasnovana tako, da krepi podjetništvo in ponovno odpiranje podjetij, glede na to, da druga priložnost v nacionalnih zakonodajah ni ustrezno priznana; poudarja pomen večjega mrežnega povezovanja med podjetniki in podjetniki, ki začenjajo znova, za spodbujanje druge priložnosti in zaradi potrebe po reševanju težav s financiranjem podjetnika, ki začenja znova;

| 37. | poziva Unijo, naj v celoti izkoristi naložbene priložnosti v EU in zunaj nje, ki izhajajo iz evropske sosedske politike in makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

37.

poziva Unijo, naj v celoti izkoristi naložbene priložnosti v EU in zunaj nje, ki izhajajo iz evropske sosedske politike in makroregionalnih strategij;

| 38. | poziva Komisijo, naj v pregled napredka vključi vse pomembne kazalnike za merjenje makroekonomskih neravnovesij in njihovih učinkov na regije EU; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v pregled napredka vključi vse pomembne kazalnike za merjenje makroekonomskih neravnovesij in njihovih učinkov na regije EU;

| 39. | opozarja na pomen dodatnega razvijanja partnerstev, usmerjenih na okoljske sektorje, ki privabljajo vse večje zanimanje s strani vlagateljev, pri čemer je treba upoštevati sredstva in zmogljivost EU; |
| --- | --- |

39.

opozarja na pomen dodatnega razvijanja partnerstev, usmerjenih na okoljske sektorje, ki privabljajo vse večje zanimanje s strani vlagateljev, pri čemer je treba upoštevati sredstva in zmogljivost EU;

| 40. | pozdravlja povečanje števila podjetij v letu 2011, ki želijo vlagati v EU, za 5 %; vendar obžaluje, da se ni spremenilo povprečno število ustvarjenih delovnih mest na investicijski projekt; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja povečanje števila podjetij v letu 2011, ki želijo vlagati v EU, za 5 %; vendar obžaluje, da se ni spremenilo povprečno število ustvarjenih delovnih mest na investicijski projekt;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo evropski akcijski načrt za e-upravo, na podlagi katerega bodo lahko, tudi gospodarskim družbam, učinkoviteje in po nižjih stroških zagotovile storitve e-uprave na lokalni in čezmejni ravni; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo evropski akcijski načrt za e-upravo, na podlagi katerega bodo lahko, tudi gospodarskim družbam, učinkoviteje in po nižjih stroških zagotovile storitve e-uprave na lokalni in čezmejni ravni;

| 42. | poudarja, da morajo EU in njene države članice, če želijo pritegniti več naložb,






  (a) | izkoristiti zgodovinsko dediščino EU s spodbujanjem kulturnih industrij, športa in turizma kot rastočih in privlačnih trgov; |
| --- | --- | --- |

42.

poudarja, da morajo EU in njene države članice, če želijo pritegniti več naložb,

(a)

izkoristiti zgodovinsko dediščino EU s spodbujanjem kulturnih industrij, športa in turizma kot rastočih in privlačnih trgov;

| (b) | spodbujati čezatlantsko gospodarstvo kot našega trenutno glavnega partnerja na področju trgovine in neposrednih tujih naložb z boljšim izkoriščanjem pretoka kvalificiranih delavcev med celinama in nadgrajevanjem potenciala za krepitev na inovacijah temelječega gospodarstva; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati čezatlantsko gospodarstvo kot našega trenutno glavnega partnerja na področju trgovine in neposrednih tujih naložb z boljšim izkoriščanjem pretoka kvalificiranih delavcev med celinama in nadgrajevanjem potenciala za krepitev na inovacijah temelječega gospodarstva;

| 43. | pozdravlja predlog Komisije za oblikovanje programa s poudarkom na konkurenčnosti podjetij ter malih in srednjih podjetij; pozdravlja nedavno povečanje tveganega kapitala in kapitala poslovnih angelov v številnih državah članicah EU, vendar ponovno poudarja, da bi morala EU še bolj poenostaviti predpise ter dostop malih in srednjih podjetij in drugih gospodarskih subjektov do financiranja, in sicer s spodbujanjem učinkovitih sistemov tveganega kapitala in kapitala poslovnih angelov po vsej EU ter z okrepitvijo vloge zasebnih in javnih kapitalskih naložb pri financiranju dolgoročne rasti podjetij; poziva Komisijo, naj aktivneje sodeluje z mednarodnimi finančnimi institucijami pri ustvarjanju inovativnih mehanizmov za financiranje malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja predlog Komisije za oblikovanje programa s poudarkom na konkurenčnosti podjetij ter malih in srednjih podjetij; pozdravlja nedavno povečanje tveganega kapitala in kapitala poslovnih angelov v številnih državah članicah EU, vendar ponovno poudarja, da bi morala EU še bolj poenostaviti predpise ter dostop malih in srednjih podjetij in drugih gospodarskih subjektov do financiranja, in sicer s spodbujanjem učinkovitih sistemov tveganega kapitala in kapitala poslovnih angelov po vsej EU ter z okrepitvijo vloge zasebnih in javnih kapitalskih naložb pri financiranju dolgoročne rasti podjetij; poziva Komisijo, naj aktivneje sodeluje z mednarodnimi finančnimi institucijami pri ustvarjanju inovativnih mehanizmov za financiranje malih in srednjih podjetij;

| 44. | poudarja, da je treba spodbujati standarde, ki prispevajo k razvoju inovacij na področju novih proizvodov in storitev, uresničitvi notranjega trga in zagotavljanju naložbene privlačnosti EU, ter uskladiti evropske standarde z mednarodnimi; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba spodbujati standarde, ki prispevajo k razvoju inovacij na področju novih proizvodov in storitev, uresničitvi notranjega trga in zagotavljanju naložbene privlačnosti EU, ter uskladiti evropske standarde z mednarodnimi;

| 45. | ponavlja svoj prejšnji predlog, naj se Komisija v povezavi z EIB (glede na kakovost njenih človeških virov in njene izkušnje pri financiranju pomembne infrastrukture), vključi v proces strateške analize financiranja naložb, ne da bi izločila kateri koli možni scenarij, vključno s subvencijami, sprostitvijo zneskov, ki so jih v kapital EIB vpisale države članice, vpisi EU v kapital EIB, posojili, inovacijskimi instrumenti, finančnim inženiringom, prilagojenim dolgoročnim projektom, ki niso takoj donosni, razvojem jamstvenih sistemov, oblikovanjem naložbenega oddelka v proračunu EU, finančnimi konzorciji evropskih, nacionalnih in lokalnih organov ter javno-zasebnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

45.

ponavlja svoj prejšnji predlog, naj se Komisija v povezavi z EIB (glede na kakovost njenih človeških virov in njene izkušnje pri financiranju pomembne infrastrukture), vključi v proces strateške analize financiranja naložb, ne da bi izločila kateri koli možni scenarij, vključno s subvencijami, sprostitvijo zneskov, ki so jih v kapital EIB vpisale države članice, vpisi EU v kapital EIB, posojili, inovacijskimi instrumenti, finančnim inženiringom, prilagojenim dolgoročnim projektom, ki niso takoj donosni, razvojem jamstvenih sistemov, oblikovanjem naložbenega oddelka v proračunu EU, finančnimi konzorciji evropskih, nacionalnih in lokalnih organov ter javno-zasebnimi partnerstvi;

| 46. | pozdravlja simbolne pobude strategije Evropa 2020 –"industrijska politika za dobo globalizacije", "Unija inovacij" in "Evropa, gospodarna z viri", ter meni, da bo ta strategija prispevala k večji privlačnosti vlaganja v EU, odpiranju novih delovnih mest v EU ter ohranjanju njene mednarodne konkurenčnosti. |
| --- | --- |

46.

pozdravlja simbolne pobude strategije Evropa 2020 –"industrijska politika za dobo globalizacije", "Unija inovacij" in "Evropa, gospodarna z viri", ter meni, da bo ta strategija prispevala k večji privlačnosti vlaganja v EU, odpiranju novih delovnih mest v EU ter ohranjanju njene mednarodne konkurenčnosti.

| 47. | poudarja, da kohezijska politika EU ob zdajšnji nizki stopnji rasti in visoki stopnji brezposelnosti pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu, pa tudi k evropskim raziskavam in inovacijam, ter je največja odhodkovna postavka v proračunu EU za naložbe v realno gospodarstvo, z zmanjševanjem regionalnih razlik pa krepi gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo ter uresničuje strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki zagotavlja pomemben učinek vzvoda za javne in zasebne naložbe na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da kohezijska politika EU ob zdajšnji nizki stopnji rasti in visoki stopnji brezposelnosti pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu, pa tudi k evropskim raziskavam in inovacijam, ter je največja odhodkovna postavka v proračunu EU za naložbe v realno gospodarstvo, z zmanjševanjem regionalnih razlik pa krepi gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo ter uresničuje strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki zagotavlja pomemben učinek vzvoda za javne in zasebne naložbe na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 48. | poudarja, da bi lahko diskriminatoren pristop do velikih podjetij onemogočal inovacije in zmanjševal konkurenčnost drugih družb EU, zlasti malih in srednjih podjetij, saj bi jih izključil iz pomembnih globalnih partnerstev za sodelovanje na področju inovacij ter zmanjšal njihov dostop do napredne tehnologije; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da bi lahko diskriminatoren pristop do velikih podjetij onemogočal inovacije in zmanjševal konkurenčnost drugih družb EU, zlasti malih in srednjih podjetij, saj bi jih izključil iz pomembnih globalnih partnerstev za sodelovanje na področju inovacij ter zmanjšal njihov dostop do napredne tehnologije;

| 49. | podpira gospodarsko utemeljitev lokalne in regionalne razvojne politike, ki izhaja iz osnovne logike, da se bo interes manj razvitih območij Unije verjetno povečal, če bodo zmožna ponuditi primerjalne konkurenčne prednosti (ustrezno infrastrukturo, usposobljeno delovno silo itd.) in trdne sklope spodbud; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre države članice in regije pri izvajanju lastnih politik naložbenih spodbud, zlasti v zvezi z dolgoročnimi naložbami – tudi na čezmejni ravni – s poudarkom na infrastrukturnih projektih; z obžalovanjem ugotavlja, da manj razvite regije v EU nenehno izgubljajo privlačnost na račun tretjih držav; poziva pristojne organe, naj pripravijo osnutke nujnih ukrepov, katerih cilj bo ohraniti sedanje naložbe in pritegniti nove; |
| --- | --- |

49.

podpira gospodarsko utemeljitev lokalne in regionalne razvojne politike, ki izhaja iz osnovne logike, da se bo interes manj razvitih območij Unije verjetno povečal, če bodo zmožna ponuditi primerjalne konkurenčne prednosti (ustrezno infrastrukturo, usposobljeno delovno silo itd.) in trdne sklope spodbud; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre države članice in regije pri izvajanju lastnih politik naložbenih spodbud, zlasti v zvezi z dolgoročnimi naložbami – tudi na čezmejni ravni – s poudarkom na infrastrukturnih projektih; z obžalovanjem ugotavlja, da manj razvite regije v EU nenehno izgubljajo privlačnost na račun tretjih držav; poziva pristojne organe, naj pripravijo osnutke nujnih ukrepov, katerih cilj bo ohraniti sedanje naložbe in pritegniti nove;

| 50. | poudarja, da ima EU v svojih mestih veliko moč in da so veliki projekti mestne infrastrukture in inovativni poslovni parki najprivlačnejši za naložbe; poziva države članice, naj zagotovijo obsežne naložbe v infrastrukturo, nove tehnologije ter raziskave in razvoj, vključno z multimodalnimi prometnimi sistemi, da bi povečale primernost življenjskih razmer v evropskih mestih in njihovo konkurenčnost, pri čemer naj izhajajo iz njihovih tradicionalnih prednosti, hkrati pa zagotovijo, da te naložbe ne bodo ogrožale dejanske teritorialne kohezije in uravnoteženega razvoja podeželja; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da ima EU v svojih mestih veliko moč in da so veliki projekti mestne infrastrukture in inovativni poslovni parki najprivlačnejši za naložbe; poziva države članice, naj zagotovijo obsežne naložbe v infrastrukturo, nove tehnologije ter raziskave in razvoj, vključno z multimodalnimi prometnimi sistemi, da bi povečale primernost življenjskih razmer v evropskih mestih in njihovo konkurenčnost, pri čemer naj izhajajo iz njihovih tradicionalnih prednosti, hkrati pa zagotovijo, da te naložbe ne bodo ogrožale dejanske teritorialne kohezije in uravnoteženega razvoja podeželja;

| 51. | poudarja, da raziskav in izobraževanja na lokalni ravni ni dovolj le širiti in izvajati, temveč da je treba vanje tudi vlagati. To pomeni, da je treba razpoložljivi človeški potencial – raziskovalce in akademske fundacije na lokalni ravni –, v celoti izkoristiti, da bi pritegnili tako domače kot tudi neposredne tuje naložbe. Pri tem je treba upoštevati tudi mobilnost človeških virov: učiteljev, raziskovalcev in študentov; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da raziskav in izobraževanja na lokalni ravni ni dovolj le širiti in izvajati, temveč da je treba vanje tudi vlagati. To pomeni, da je treba razpoložljivi človeški potencial – raziskovalce in akademske fundacije na lokalni ravni –, v celoti izkoristiti, da bi pritegnili tako domače kot tudi neposredne tuje naložbe. Pri tem je treba upoštevati tudi mobilnost človeških virov: učiteljev, raziskovalcev in študentov;

| 52. | je prepričan, da bi morale manj razvite regije še naprej prejemati znatna finančna sredstva Unije, da bi vlagateljem poleg nižjih stroškov dela nudile tudi druge lokalne konkurenčne prednosti; |
| --- | --- |

52.

je prepričan, da bi morale manj razvite regije še naprej prejemati znatna finančna sredstva Unije, da bi vlagateljem poleg nižjih stroškov dela nudile tudi druge lokalne konkurenčne prednosti;

| 53. | opozarja, da je treba okrepiti infrastrukturo, s čimer bi povečali regionalno kohezijo in konkurenčnosti regij; glede tega poudarja pomen vseevropskega prometnega omrežja in uporabo dodatnih finančnih instrumentov, na primer projektnih obveznic in javno-zasebnih partnerstev. |
| --- | --- |

53.

opozarja, da je treba okrepiti infrastrukturo, s čimer bi povečali regionalno kohezijo in konkurenčnosti regij; glede tega poudarja pomen vseevropskega prometnega omrežja in uporabo dodatnih finančnih instrumentov, na primer projektnih obveznic in javno-zasebnih partnerstev.

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(6)  UL L 337, 20.12.2011, str. 5.

(7)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0565

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0135.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/38

---

Torek, 3. julij 2012Trgovinski vidiki vzhodnega partnerstva

P7_TA(2012)0276

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o trgovinskih vidikih vzhodnega partnerstva (2011/2306(INI))

2013/C 349 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju tekočih pogajanj o pridružitvenih sporazumih EU-Ukrajina, EU-Moldavija, EU-Gruzija, EU-Armenija in EU-Azerbajdžan, ki bodo vključevali pomembne trgovinske elemente, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočih pogajanj o pridružitvenih sporazumih EU-Ukrajina, EU-Moldavija, EU-Gruzija, EU-Armenija in EU-Azerbajdžan, ki bodo vključevali pomembne trgovinske elemente,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2007, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitveni sporazum EU-Ukrajina, ki zajema poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2007, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitveni sporazum EU-Ukrajina, ki zajema poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2010, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitvena sporazuma EU-Armenija in EU-Gruzija, ki zajema poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2010, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitvena sporazuma EU-Armenija in EU-Gruzija, ki zajema poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. junija 2009, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitveni sporazum EU-Moldavija, in dodatnih podrobnih pogajalskih smernic o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, ki jih je Svet sprejel 20. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. junija 2009, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitveni sporazum EU-Moldavija, in dodatnih podrobnih pogajalskih smernic o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, ki jih je Svet sprejel 20. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2010, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitveni sporazum EU-Azerbajdžan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2010, s katerimi so bile sprejete pogajalske smernice za pridružitveni sporazum EU-Azerbajdžan,

| — | ob upoštevanju sporazuma o trgovini in sodelovanju, ki sta ga leta 1989 sprejeli Evropska skupnost in tedanja Sovjetska zveza, pozneje pa ga je potrdila Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o trgovini in sodelovanju, ki sta ga leta 1989 sprejeli Evropska skupnost in tedanja Sovjetska zveza, pozneje pa ga je potrdila Belorusija,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004 in zlasti poročil Komisije o napredku pri njenem izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004 in zlasti poročil Komisije o napredku pri njenem izvajanju,

| — | ob upoštevanju priporočil Evropskega parlamenta za pogajanja o pridružitvenih sporazumih z Moldavijo, Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropskega parlamenta za pogajanja o pridružitvenih sporazumih z Moldavijo, Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžanom;

| — | ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo, ter pridružitvenega načrta, sprejetega z Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo, ter pridružitvenega načrta, sprejetega z Ukrajino,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhovnega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju ustanovitve parlamentarne skupščine EURONEST z njenim ustanovnim aktom z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve parlamentarne skupščine EURONEST z njenim ustanovnim aktom z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o Evropski uniji in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0183/2012),

| A. | ker je sklepanje in izvajanje pridružitvenih sporazumov, ki zajemajo poglobljena in celovita prostotrgovinska območja, prednostni cilj in ambicija revidirane evropske sosedske politike do vzhodnih partneric; |
| --- | --- |

A.

ker je sklepanje in izvajanje pridružitvenih sporazumov, ki zajemajo poglobljena in celovita prostotrgovinska območja, prednostni cilj in ambicija revidirane evropske sosedske politike do vzhodnih partneric;

| B. | ker so štiri izmed šestih držav vzhodnega partnerstva že članice Svetovne trgovinske organizacije, vladi Azerbajdžana in Belorusije pa imata le status opazovalke; |
| --- | --- |

B.

ker so štiri izmed šestih držav vzhodnega partnerstva že članice Svetovne trgovinske organizacije, vladi Azerbajdžana in Belorusije pa imata le status opazovalke;

| C. | ker bilo je zanimanje EU po revolucionarnih gibanjih, do katerih je v letu 2011 prišlo v južnem sosedstvu EU in ki jim pravimo tudi arabska pomlad, osredotočeno na južne sosede; ker države vzhodnega partnerstva in trgovinski odnosi med EU in temi državami zaslužijo pozornost EU; |
| --- | --- |

C.

ker bilo je zanimanje EU po revolucionarnih gibanjih, do katerih je v letu 2011 prišlo v južnem sosedstvu EU in ki jim pravimo tudi arabska pomlad, osredotočeno na južne sosede; ker države vzhodnega partnerstva in trgovinski odnosi med EU in temi državami zaslužijo pozornost EU;

| D. | ker se gospodarski vpliv Kitajske v državah vzhodnega partnerstva še naprej povečuje; |
| --- | --- |

D.

ker se gospodarski vpliv Kitajske v državah vzhodnega partnerstva še naprej povečuje;

| E. | ker so se pogajanja z Ukrajino o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju končala oktobra 2011; ker bo poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje uveljavljeno šele po sklenitvi pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, ki je trenutno blokiran zaradi nezadovoljstva EU z notranjepolitičnim dogajanjem v Ukrajini in delovanjem njenega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

E.

ker so se pogajanja z Ukrajino o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju končala oktobra 2011; ker bo poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje uveljavljeno šele po sklenitvi pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino, ki je trenutno blokiran zaradi nezadovoljstva EU z notranjepolitičnim dogajanjem v Ukrajini in delovanjem njenega pravosodnega sistema;

| F. | ker je Svet decembra 2011 odobril pogajanja o poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območjih z Gruzijo in Moldavijo in naj bi do prvega kroga pogajanj prišlo spomladi 2012; |
| --- | --- |

F.

ker je Svet decembra 2011 odobril pogajanja o poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območjih z Gruzijo in Moldavijo in naj bi do prvega kroga pogajanj prišlo spomladi 2012;

| G. | ker je Armenija v letu 2011 dosegla pomemben napredek pri izpolnjevanju ključnih priporočil in ker so bila pogajanja o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju med EU in Armenijo sprožena februarja 2012, začela pa so se 6. marca 2012; |
| --- | --- |

G.

ker je Armenija v letu 2011 dosegla pomemben napredek pri izpolnjevanju ključnih priporočil in ker so bila pogajanja o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju med EU in Armenijo sprožena februarja 2012, začela pa so se 6. marca 2012;

| H. | ker postopek pristopa Azerbajdžana k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) poteka že od leta 1997, vendar je bil dosedanji napredek omejen, kar je ena od glavnih ovir za začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju z EU; |
| --- | --- |

H.

ker postopek pristopa Azerbajdžana k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) poteka že od leta 1997, vendar je bil dosedanji napredek omejen, kar je ena od glavnih ovir za začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju z EU;

| I. | ker je Belorusija doslej sodelovala le v omejenem obsegu v različnih platformah vzhodnega partnerstva; ker to ogroža izpolnjevanje končnega cilja vzhodnega partnerstva, ki je krepitev demokracije, napredek, stabilnost in blaginja v vzhodnem sosedstvu EU; ker je seznanjen z gospodarsko dinamiko novega gospodarskega prostora, ki ga sestavljajo Rusija, Kazahstan in Belorusija, in ker spodbuja te države, naj trgujejo v skladu z mednarodnimi pravili in standardi trgovanja, namreč tistimi, ki jih postavila STO; |
| --- | --- |

I.

ker je Belorusija doslej sodelovala le v omejenem obsegu v različnih platformah vzhodnega partnerstva; ker to ogroža izpolnjevanje končnega cilja vzhodnega partnerstva, ki je krepitev demokracije, napredek, stabilnost in blaginja v vzhodnem sosedstvu EU; ker je seznanjen z gospodarsko dinamiko novega gospodarskega prostora, ki ga sestavljajo Rusija, Kazahstan in Belorusija, in ker spodbuja te države, naj trgujejo v skladu z mednarodnimi pravili in standardi trgovanja, namreč tistimi, ki jih postavila STO;

| J. | ker imajo vzhodne partnerice EU kot države naslednice nekdanje ZSSR isto zgodovinsko in institucionalno ozadje ter se v svoji politični, družbeni in gospodarski tranziciji v zadnjih dveh desetletjih soočajo s podobnimi izzivi; |
| --- | --- |

J.

ker imajo vzhodne partnerice EU kot države naslednice nekdanje ZSSR isto zgodovinsko in institucionalno ozadje ter se v svoji politični, družbeni in gospodarski tranziciji v zadnjih dveh desetletjih soočajo s podobnimi izzivi;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je možnost ustanovitve poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja z EU ena ključnih spodbud za partnerske države v prizadevanju za reforme; meni, da je vzpostavitev poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij eno izmed najbolj ambicioznih orodij politike dvostranske trgovine EU za dosego stabilnega, preglednega in predvidljivega gospodarskega okolja, ki spoštuje demokracijo, temeljne pravice in pravno državo, ki s postopnim odstranjevanjem trgovinskih ovir zagotavlja močnejše gospodarsko povezovanje, poleg tega pa tudi zbliževanje pravnih ureditev na področjih, ki vplivajo na trgovino z blagom in storitvami, zlasti z boljšo zaščito naložb, racionalizacijo carinskih postopkov in postopkov na meji, zmanjševanjem tehničnih in drugih netarifnih ovir za trgovino, izboljševanjem sanitarnih in fitosanitarnih predpisov ter dobrega počutja živali, izpopolnjevanjem zakonskih okvirov za konkurenco in javna naročila ter z zagotavljanjem trajnostnega razvoja; meni, da je vzpostavitev poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij bistvenega pomena v boju proti protekcionističnim težnjam na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je možnost ustanovitve poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja z EU ena ključnih spodbud za partnerske države v prizadevanju za reforme; meni, da je vzpostavitev poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij eno izmed najbolj ambicioznih orodij politike dvostranske trgovine EU za dosego stabilnega, preglednega in predvidljivega gospodarskega okolja, ki spoštuje demokracijo, temeljne pravice in pravno državo, ki s postopnim odstranjevanjem trgovinskih ovir zagotavlja močnejše gospodarsko povezovanje, poleg tega pa tudi zbliževanje pravnih ureditev na področjih, ki vplivajo na trgovino z blagom in storitvami, zlasti z boljšo zaščito naložb, racionalizacijo carinskih postopkov in postopkov na meji, zmanjševanjem tehničnih in drugih netarifnih ovir za trgovino, izboljševanjem sanitarnih in fitosanitarnih predpisov ter dobrega počutja živali, izpopolnjevanjem zakonskih okvirov za konkurenco in javna naročila ter z zagotavljanjem trajnostnega razvoja; meni, da je vzpostavitev poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij bistvenega pomena v boju proti protekcionističnim težnjam na svetovni ravni;

| 2. | se zaveda, da poglobljena in celovita prostotrgovinska območja za EU pomenijo nepogrešljiv trgovinski instrument za krepitev dolgoročnih gospodarskih odnosov z državami nečlanicami; priznava učinek poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij na celotno delovanje trgovinskih partneric EU, ki daleč presega zgolj trgovinske zadeve in vpliva tudi na stanje demokracije, pravno državo in druge skupne standarde; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da poglobljena in celovita prostotrgovinska območja za EU pomenijo nepogrešljiv trgovinski instrument za krepitev dolgoročnih gospodarskih odnosov z državami nečlanicami; priznava učinek poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij na celotno delovanje trgovinskih partneric EU, ki daleč presega zgolj trgovinske zadeve in vpliva tudi na stanje demokracije, pravno državo in druge skupne standarde;

| 3. | poudarja, da v postopku odločanja za oceno pripravljenosti morebitnih partneric EU za začetek trgovinskih pogajanj ne bi smelo biti političnih predsodkov in da bi moral biti v večji meri odvisen od dejanske sposobnosti trgovinske partnerice, da učinkovito uresničuje pogoje poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da v postopku odločanja za oceno pripravljenosti morebitnih partneric EU za začetek trgovinskih pogajanj ne bi smelo biti političnih predsodkov in da bi moral biti v večji meri odvisen od dejanske sposobnosti trgovinske partnerice, da učinkovito uresničuje pogoje poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja;

| 4. | priznava, da so poglobljena in celovita prostotrgovinska območja lahko osrednji sestavni del širšega političnega sporazuma (pridružitveni sporazumi); vendar poudarja, da je treba v primerih, ko pridružitveni sporazum z določeno državo nečlanico ni mogoč ali priporočljiv, razmišljati o drugih strategijah za učinkovito uresničevanje gospodarskih in trgovinskih ciljev EU z zadevnimi državami; |
| --- | --- |

4.

priznava, da so poglobljena in celovita prostotrgovinska območja lahko osrednji sestavni del širšega političnega sporazuma (pridružitveni sporazumi); vendar poudarja, da je treba v primerih, ko pridružitveni sporazum z določeno državo nečlanico ni mogoč ali priporočljiv, razmišljati o drugih strategijah za učinkovito uresničevanje gospodarskih in trgovinskih ciljev EU z zadevnimi državami;

| 5. | poudarja pomen programa za celovito vzpostavljanje institucij, instrumenta za tehnično pomoč in izmenjavo informacij (TAIEX) ter programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki vzhodnim partnericam pomagajo izpolnjevati ključna priporočila in krepijo njihovo zmogljivost za izvajanje; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen programa za celovito vzpostavljanje institucij, instrumenta za tehnično pomoč in izmenjavo informacij (TAIEX) ter programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki vzhodnim partnericam pomagajo izpolnjevati ključna priporočila in krepijo njihovo zmogljivost za izvajanje;

| 6. | se zaveda, da so za tesnejše trgovinsko povezovanje, ki zahteva korenite spremembe ekonomske strukture, potrebna precejšnja kratkoročna in srednjeročna prizadevanja vzhodnih partneric, vendar meni, da se bo dolgoročno takšno povezovanje izplačalo; poudarja, da sta podpora in sodelovanje lokalne civilne družbe in mednarodnih nevladnih organizacij pri spodbujanju dolgoročnih koristi ključnega pomena za uspešne procese reforme v teh državah; |
| --- | --- |

6.

se zaveda, da so za tesnejše trgovinsko povezovanje, ki zahteva korenite spremembe ekonomske strukture, potrebna precejšnja kratkoročna in srednjeročna prizadevanja vzhodnih partneric, vendar meni, da se bo dolgoročno takšno povezovanje izplačalo; poudarja, da sta podpora in sodelovanje lokalne civilne družbe in mednarodnih nevladnih organizacij pri spodbujanju dolgoročnih koristi ključnega pomena za uspešne procese reforme v teh državah;

| 7. | podpira krepitev sodelovanja med EU in njenimi vzhodnimi partnericami v številnih sektorjih, zlasti v industriji, sektorju malih in srednjih podjetij, raziskavah, razvoju in inovacijah, informacijskih in komunikacijskih tehnologijah ter turizmu; |
| --- | --- |

7.

podpira krepitev sodelovanja med EU in njenimi vzhodnimi partnericami v številnih sektorjih, zlasti v industriji, sektorju malih in srednjih podjetij, raziskavah, razvoju in inovacijah, informacijskih in komunikacijskih tehnologijah ter turizmu;

| 8. | meni, da je razlikovanje skupaj z uporabo načela „več za več“, kot je opisano v omenjenem skupnem sporočilu „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“, prav tako korak v pravo smer v trgovinskih odnosih z vzhodnimi partnericami, saj priznava prizadevanja tistih, ki najbolj napredujejo, in spodbuja preostale, da se bolj potrudijo; meni, da bi morala trgovina omogočati spremembe, ter poudarja pomen pogojnih klavzul in njihovega izvrševanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da je razlikovanje skupaj z uporabo načela „več za več“, kot je opisano v omenjenem skupnem sporočilu „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“, prav tako korak v pravo smer v trgovinskih odnosih z vzhodnimi partnericami, saj priznava prizadevanja tistih, ki najbolj napredujejo, in spodbuja preostale, da se bolj potrudijo; meni, da bi morala trgovina omogočati spremembe, ter poudarja pomen pogojnih klavzul in njihovega izvrševanja;

| 9. | je prepričan, da gospodarskega povezovanja vzhodnih partneric z EU ni mogoče učinkovito uresničiti brez političnih in družbenih reform, brez sodelovanja civilne družbe v postopku odločanja in brez gospodarskega povezovanja med vzhodnimi partnericami; poudarja, da bi gospodarsko povezovanje med temi državami moralo biti odprto, da bo mogoče izkoristiti njegove prednosti; v zvezi s tem obžaluje, da zamrznjeni regionalni spori v nekaterih vzhodnih partnericah že leta škodujejo učinkovitosti in razvoju čezmejne trgovine, povzročajo ogromne gospodarske izgube in vodijo v gospodarsko osamitev; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da gospodarskega povezovanja vzhodnih partneric z EU ni mogoče učinkovito uresničiti brez političnih in družbenih reform, brez sodelovanja civilne družbe v postopku odločanja in brez gospodarskega povezovanja med vzhodnimi partnericami; poudarja, da bi gospodarsko povezovanje med temi državami moralo biti odprto, da bo mogoče izkoristiti njegove prednosti; v zvezi s tem obžaluje, da zamrznjeni regionalni spori v nekaterih vzhodnih partnericah že leta škodujejo učinkovitosti in razvoju čezmejne trgovine, povzročajo ogromne gospodarske izgube in vodijo v gospodarsko osamitev;

| 10. | meni, da je pomembno, da EU vsem partnericam v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij ponudi prilagodljivost, do katere so upravičene v skladu s pravili STO; |
| --- | --- |

10.

meni, da je pomembno, da EU vsem partnericam v okviru razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij ponudi prilagodljivost, do katere so upravičene v skladu s pravili STO;

| 11. | opozarja na pomen preprečevanja sporov z gospodarsko in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

11.

opozarja na pomen preprečevanja sporov z gospodarsko in socialno kohezijo;

| 12. | poziva Komisijo, naj odobri zlasti prilagodljivost, ki spodbuja razvoj mladih gospodarskih panog v partnerskih državah v okviru poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj odobri zlasti prilagodljivost, ki spodbuja razvoj mladih gospodarskih panog v partnerskih državah v okviru poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij;

| 13. | pozdravlja predlog Komisije o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki predvideva 40-odstotno povečanje sredstev za evropsko sosedsko politiko; poudarja svoje stališče, da evropske partnerice ne morejo same nositi vsega bremena stroškov približevanja na pravnem področju ter potrebnih institucionalnih in strukturnih reform ter da je finančna podpora EU, ki naj bi dopolnjevala njihova lastna prizadevanja za reformo, prav tako ključna za uspeh; v zvezi s tem poziva Svet, naj ohrani financiranje, kot ga predlaga Komisija; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog Komisije o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki predvideva 40-odstotno povečanje sredstev za evropsko sosedsko politiko; poudarja svoje stališče, da evropske partnerice ne morejo same nositi vsega bremena stroškov približevanja na pravnem področju ter potrebnih institucionalnih in strukturnih reform ter da je finančna podpora EU, ki naj bi dopolnjevala njihova lastna prizadevanja za reformo, prav tako ključna za uspeh; v zvezi s tem poziva Svet, naj ohrani financiranje, kot ga predlaga Komisija;

| 14. | poudarja vlogo nacionalnih parlamentov vzhodnih partneric Evropske unije pri približevanju zakonodaje s področja trgovine pravnemu redu EU, kar je pogoj za vzpostavitev in ustrezno izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij v prihodnosti; v zvezi s tem poziva EU in države članice, naj partnericam zagotovijo več tehnične pomoči, ter poziva zlasti nove države članice EU, naj z njimi delijo strokovno znanje in najboljše prakse, ki so jih pridobile med procesom usklajevanja nacionalne zakonodaje s pravnim redom EU na področju trgovine; |
| --- | --- |

14.

poudarja vlogo nacionalnih parlamentov vzhodnih partneric Evropske unije pri približevanju zakonodaje s področja trgovine pravnemu redu EU, kar je pogoj za vzpostavitev in ustrezno izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij v prihodnosti; v zvezi s tem poziva EU in države članice, naj partnericam zagotovijo več tehnične pomoči, ter poziva zlasti nove države članice EU, naj z njimi delijo strokovno znanje in najboljše prakse, ki so jih pridobile med procesom usklajevanja nacionalne zakonodaje s pravnim redom EU na področju trgovine;

| 15. | pozdravlja pristop Ukrajine in Moldavije k pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti, predvsem glede na njeno morebitno osrednjo vlogo pri doseganju ciljev EU na področju zanesljive oskrbe z energijo ter pri prispevanju k varnosti teh držav; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pristop Ukrajine in Moldavije k pogodbi o ustanovitvi energetske skupnosti, predvsem glede na njeno morebitno osrednjo vlogo pri doseganju ciljev EU na področju zanesljive oskrbe z energijo ter pri prispevanju k varnosti teh držav;

| 16. | pozdravlja vsakršno prizadevanje za okrepitev vzhodnega partnerstva, zlasti vodilne pobude Komisije za mala in srednja podjetja, vključno s pomočjo za hitro rastoča in inovativna mala in srednja podjetja v okviru vzhodnega partnerstva, ter za regionalne energetske trge in energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja vsakršno prizadevanje za okrepitev vzhodnega partnerstva, zlasti vodilne pobude Komisije za mala in srednja podjetja, vključno s pomočjo za hitro rastoča in inovativna mala in srednja podjetja v okviru vzhodnega partnerstva, ter za regionalne energetske trge in energetsko učinkovitost;

| 17. | poziva Komisijo, naj dodatno razvije strategijo EU za Črno morje, saj je ta regija zaradi geostrateške vloge, ki ponuja precejšnje možnosti za zanesljivo oskrbo z energijo in diverzifikacijo virov, pomemben sestavni del zunanje energetske strategije EU; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj dodatno razvije strategijo EU za Črno morje, saj je ta regija zaradi geostrateške vloge, ki ponuja precejšnje možnosti za zanesljivo oskrbo z energijo in diverzifikacijo virov, pomemben sestavni del zunanje energetske strategije EU;

| 18. | priznava pomen parlamentarne skupščine EURONEST, zlasti njenega odbora za gospodarsko povezovanje ter približevanje pravnim sistemom in politikam EU, pa tudi odbora za zanesljivo oskrbo z energijo, pri razpravah o trgovinskih vprašanjih med evropskimi poslanci in nacionalnimi poslanci vzhodnih partneric Evropske unije; izraža upanje, da bodo pogoji za pridružitev poslancev beloruskega parlamenta parlamentarni skupščini EURONEST izpolnjeni v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

18.

priznava pomen parlamentarne skupščine EURONEST, zlasti njenega odbora za gospodarsko povezovanje ter približevanje pravnim sistemom in politikam EU, pa tudi odbora za zanesljivo oskrbo z energijo, pri razpravah o trgovinskih vprašanjih med evropskimi poslanci in nacionalnimi poslanci vzhodnih partneric Evropske unije; izraža upanje, da bodo pogoji za pridružitev poslancev beloruskega parlamenta parlamentarni skupščini EURONEST izpolnjeni v bližnji prihodnosti;

| 19. | poudarja, da poglobljena in celovita prostotrgovinska območja niso oblika pomoči vzhodnim partnericam, temveč trgovinski sporazumi, ki prinašajo koristi in obveznosti za obe strani; obžaluje, da v pregledu evropske sosedske politike še vedno ni govora o tem, kako bi razvoj take trgovinske politike lahko predstavljal spodbudo za gospodarske interese EU z zagotavljanjem bistvenih koristi za potrošnike, podjetja in delavce; poudarja, da poglobljena in celovita prostotrgovinska območja vzhodnim partnericam ne bodo prinesla le gospodarskih koristi, temveč lahko pospešijo tudi institucionalne reforme, modernizacijo in razvoj; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da poglobljena in celovita prostotrgovinska območja niso oblika pomoči vzhodnim partnericam, temveč trgovinski sporazumi, ki prinašajo koristi in obveznosti za obe strani; obžaluje, da v pregledu evropske sosedske politike še vedno ni govora o tem, kako bi razvoj take trgovinske politike lahko predstavljal spodbudo za gospodarske interese EU z zagotavljanjem bistvenih koristi za potrošnike, podjetja in delavce; poudarja, da poglobljena in celovita prostotrgovinska območja vzhodnim partnericam ne bodo prinesla le gospodarskih koristi, temveč lahko pospešijo tudi institucionalne reforme, modernizacijo in razvoj;

| 20. | je seznanjen z dejstvom, da je bilo 18. oktobra 2011 vzpostavljeno prostotrgovinsko območje med večino držav članic Skupnosti neodvisnih držav, med katerimi so tudi vzhodne partnerice EU, razen Gruzije in, zaenkrat, Azerbajdžana; meni, da sklenitev prostotrgovinskega sporazuma z drugimi državami ne bi smela škoditi razvitim in celovitim prostotrgovinskim območjem, ki jih države vzhodnega partnerstva sklepajo z EU, ter poudarja, da je v zvezi s tem pomembno, da EU vzhodnim partnericam ponudi privlačno in perspektivno alternativo; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z dejstvom, da je bilo 18. oktobra 2011 vzpostavljeno prostotrgovinsko območje med večino držav članic Skupnosti neodvisnih držav, med katerimi so tudi vzhodne partnerice EU, razen Gruzije in, zaenkrat, Azerbajdžana; meni, da sklenitev prostotrgovinskega sporazuma z drugimi državami ne bi smela škoditi razvitim in celovitim prostotrgovinskim območjem, ki jih države vzhodnega partnerstva sklepajo z EU, ter poudarja, da je v zvezi s tem pomembno, da EU vzhodnim partnericam ponudi privlačno in perspektivno alternativo;

| 21. | vztraja, da bi strategija EU za Rusijo morala ustrezno upoštevati ruski vpliv na vzhodne partnerice; ugotavlja, da je Rusija vzpostavila carinsko unijo s Kazahstanom in z vzhodno partnerico Belorusijo; obžaluje, da je Rusija morda spodkopala trgovinska pogajanja med EU in več vzhodnimi partnericami, zlasti z Ukrajino, tako da jim je ponudila alternativno pot, ki temelji na kratkoročnih rešitvah, na primer na nižjih cenah plina; meni, da se bodo dolgoročno te alternative za vzhodne partnerice izkazale za kontraproduktivne; |
| --- | --- |

21.

vztraja, da bi strategija EU za Rusijo morala ustrezno upoštevati ruski vpliv na vzhodne partnerice; ugotavlja, da je Rusija vzpostavila carinsko unijo s Kazahstanom in z vzhodno partnerico Belorusijo; obžaluje, da je Rusija morda spodkopala trgovinska pogajanja med EU in več vzhodnimi partnericami, zlasti z Ukrajino, tako da jim je ponudila alternativno pot, ki temelji na kratkoročnih rešitvah, na primer na nižjih cenah plina; meni, da se bodo dolgoročno te alternative za vzhodne partnerice izkazale za kontraproduktivne;

| 22. | vztraja, da bo uspeh poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij v veliki meri odvisen od gradnje institucij in ustreznega izvajanja zavez, kar je mogoče zagotoviti le v odprtem in preglednem poslovnem okolju, v katerem ni korupcije in ki je pogoj za uspešno izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij; |
| --- | --- |

22.

vztraja, da bo uspeh poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij v veliki meri odvisen od gradnje institucij in ustreznega izvajanja zavez, kar je mogoče zagotoviti le v odprtem in preglednem poslovnem okolju, v katerem ni korupcije in ki je pogoj za uspešno izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij;

| 23. | ugotavlja, da sta blaginja in stabilnost v vzhodnem sosedstvu Evropske unije v njenem največjem interesu, poleg tega pa bodo stabilni in predvidljivi odnosi med EU in njenimi vzhodnimi partnericami nedvomno povečali obseg trgovanja v obeh smereh; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da sta blaginja in stabilnost v vzhodnem sosedstvu Evropske unije v njenem največjem interesu, poleg tega pa bodo stabilni in predvidljivi odnosi med EU in njenimi vzhodnimi partnericami nedvomno povečali obseg trgovanja v obeh smereh;

| 24. | obenem ugotavlja, da je EU za večino držav vzhodnega partnerstva najpomembnejša izvozna partnerica; |
| --- | --- |

24.

obenem ugotavlja, da je EU za večino držav vzhodnega partnerstva najpomembnejša izvozna partnerica;

| 25. | poudarja, da morata Gruzija in Moldavija kljub zadovoljivemu napredku pri izpolnjevanju ključnih priporočil, ki so pogoj za začetek pogajanj o poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območjih, še zagotoviti, da je njuna zaveza reformam dolgoročna in da se bosta med pogajanji vseskozi zavzemali za trajen reformni proces; poudarja, da morata obe državi še precej napredovati pri reformi zakonodaje, zlasti tistega dela, ki zadeva tehnične ovire za trgovino, sanitarne in fitosanitarne ukrepe, pravice intelektualne lastnine in konkurenčno pravo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da morata Gruzija in Moldavija kljub zadovoljivemu napredku pri izpolnjevanju ključnih priporočil, ki so pogoj za začetek pogajanj o poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območjih, še zagotoviti, da je njuna zaveza reformam dolgoročna in da se bosta med pogajanji vseskozi zavzemali za trajen reformni proces; poudarja, da morata obe državi še precej napredovati pri reformi zakonodaje, zlasti tistega dela, ki zadeva tehnične ovire za trgovino, sanitarne in fitosanitarne ukrepe, pravice intelektualne lastnine in konkurenčno pravo;

| 26. | izraža zaskrbljenost glede institucionalne zmogljivosti vzhodnih partneric v zvezi z dejanskim izvajanjem poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij; poudarja, da vzpostavitev poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij sama po sebi še ne zagotavlja uspeha, temveč zahteva učinkovito izvajanje, spremljati pa jo morajo tudi učinkoviti ukrepi na področju konkurence in proti korupciji; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost glede institucionalne zmogljivosti vzhodnih partneric v zvezi z dejanskim izvajanjem poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij; poudarja, da vzpostavitev poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij sama po sebi še ne zagotavlja uspeha, temveč zahteva učinkovito izvajanje, spremljati pa jo morajo tudi učinkoviti ukrepi na področju konkurence in proti korupciji;

| 27. | ugotavlja, da je pri vzpostavljanju razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij treba spoštovati mednarodno sprejete standarde dela; poudarja, da je upoštevanje temeljnih pravic delavcev, ki jih je odobrila Mednarodna organizacija dela, ključni element spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je pri vzpostavljanju razvitih in celovitih prostotrgovinskih območij treba spoštovati mednarodno sprejete standarde dela; poudarja, da je upoštevanje temeljnih pravic delavcev, ki jih je odobrila Mednarodna organizacija dela, ključni element spoštovanja človekovih pravic;

| 28. | poziva k ambicioznemu pristopu pri povezovanju gospodarstev EU in držav vzhodnega partnerstva v okviru poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij z vključevanjem drugih vidikov, povezanih s prosto in pravično trgovino; priporoča, da vsa poglobljena in celovita prostotrgovinska območja vsebujejo zavezujoče poglavje o trajnostnem razvoju z določbami o varstvu okolja in mednarodnih pravicah delavcev; |
| --- | --- |

28.

poziva k ambicioznemu pristopu pri povezovanju gospodarstev EU in držav vzhodnega partnerstva v okviru poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij z vključevanjem drugih vidikov, povezanih s prosto in pravično trgovino; priporoča, da vsa poglobljena in celovita prostotrgovinska območja vsebujejo zavezujoče poglavje o trajnostnem razvoju z določbami o varstvu okolja in mednarodnih pravicah delavcev;

Armenija

| 29. | pozdravlja dejstvo, da je armenska vlada okrepila prizadevanja za izpolnjevanje ključnih priporočil v letu 2011, kar je omogočilo začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju februarja 2012; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da je armenska vlada okrepila prizadevanja za izpolnjevanje ključnih priporočil v letu 2011, kar je omogočilo začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju februarja 2012;

| 30. | pozdravlja sprožitev pogajanj o razvitem in celovitem prostotrgovinskem območju med Armenijo in EU ter njihov dejanski začetek 6. marca 2012; spodbuja Armenijo, naj izkoristi možnosti poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja za spodbujanje svojega gospodarstva, izvoznih možnosti in dostopa do trga EU ter naj pospeši potrebne reforme in v splošnem nadgradi armenske standarde na evropsko raven; poudarja, da mora tesnejše gospodarsko povezovanje z EU prispevati h krepitvi politične stabilnosti in varnosti v tej regiji; upa, da se bodo pogajanja med EU in Armenijo o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju hitro zaključila; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja sprožitev pogajanj o razvitem in celovitem prostotrgovinskem območju med Armenijo in EU ter njihov dejanski začetek 6. marca 2012; spodbuja Armenijo, naj izkoristi možnosti poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja za spodbujanje svojega gospodarstva, izvoznih možnosti in dostopa do trga EU ter naj pospeši potrebne reforme in v splošnem nadgradi armenske standarde na evropsko raven; poudarja, da mora tesnejše gospodarsko povezovanje z EU prispevati h krepitvi politične stabilnosti in varnosti v tej regiji; upa, da se bodo pogajanja med EU in Armenijo o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju hitro zaključila;

| 31. | pozdravlja začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, ki bodo zagotovila priložnosti za krepitev gospodarskih odnosov med obema stranema; meni, da je treba podpreti reforme za oblikovanje stabilnega in preglednega gospodarskega okolja, ki bo privabljalo tuje naložbe, spodbujalo rast in ustvarjalo delovna mesta; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, ki bodo zagotovila priložnosti za krepitev gospodarskih odnosov med obema stranema; meni, da je treba podpreti reforme za oblikovanje stabilnega in preglednega gospodarskega okolja, ki bo privabljalo tuje naložbe, spodbujalo rast in ustvarjalo delovna mesta;

| 32. | meni, da bo vzpostavitev poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja oživila armensko gospodarstvo, med drugim s spodbujanjem konkurence; |
| --- | --- |

32.

meni, da bo vzpostavitev poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja oživila armensko gospodarstvo, med drugim s spodbujanjem konkurence;

| 33. | obžaluje, da sta zaradi konflikta v Gorskem Karabahu še vedno zaprti armenski meji z Azerbajdžanom in Turčijo, zaradi česar je država gospodarsko izolirana, saj primanjkuje dostopnih poti; poudarja, da je odprtje meja med drugim pomemben pogoj za pridobitev tujih naložb; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da sta zaradi konflikta v Gorskem Karabahu še vedno zaprti armenski meji z Azerbajdžanom in Turčijo, zaradi česar je država gospodarsko izolirana, saj primanjkuje dostopnih poti; poudarja, da je odprtje meja med drugim pomemben pogoj za pridobitev tujih naložb;

| 34. | je zaskrbljen zaradi namigov o tesnih povezavah, ki še vedno obstajajo med političnimi in gospodarskimi krogi, ter zaradi pomembnih ovir za podjetja, kot sta nepregleden sistem obdavčevanja in šibka zaščita naložb; se zaveda potrebe po trdnem institucionalnem okviru za javna naročila in politiko konkurence, da bo mogoče vključiti učinkovit mehanizem za izvajanje; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen zaradi namigov o tesnih povezavah, ki še vedno obstajajo med političnimi in gospodarskimi krogi, ter zaradi pomembnih ovir za podjetja, kot sta nepregleden sistem obdavčevanja in šibka zaščita naložb; se zaveda potrebe po trdnem institucionalnem okviru za javna naročila in politiko konkurence, da bo mogoče vključiti učinkovit mehanizem za izvajanje;

| 35. | pozdravlja odločitev Armenije za ponovno pridružitev k večstranskim sporazumom STO o javnih naročilih decembra 2011; je prepričan, da ta korak ugodno vpliva na podobo Armenije kot zanesljive trgovinske partnerice; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja odločitev Armenije za ponovno pridružitev k večstranskim sporazumom STO o javnih naročilih decembra 2011; je prepričan, da ta korak ugodno vpliva na podobo Armenije kot zanesljive trgovinske partnerice;

| 36. | poudarja, da mora poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje vključevati globoko zavezo Armenije, da bo svoje ureditve reformirala v smeri standardov EU ter uvedla učinkovite protikorupcijske ukrepe; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da mora poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje vključevati globoko zavezo Armenije, da bo svoje ureditve reformirala v smeri standardov EU ter uvedla učinkovite protikorupcijske ukrepe;

| 37. | priporoča tudi, naj sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju vključuje ukrepe za boljše izvajanje konkurenčnega prava, kar bo tujim vlagateljem in podjetjem omogočilo sodelovanje zlasti v armenski gradbeni in energetski industriji; |
| --- | --- |

37.

priporoča tudi, naj sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju vključuje ukrepe za boljše izvajanje konkurenčnega prava, kar bo tujim vlagateljem in podjetjem omogočilo sodelovanje zlasti v armenski gradbeni in energetski industriji;

| 38. | poziva Armenijo, naj pospeši proces zagotavljanja skladnosti s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi EU, kar bi omogočilo diverzifikacijo armenskega izvoza, tako da bi ta vključeval tudi kmetijske proizvode; |
| --- | --- |

38.

poziva Armenijo, naj pospeši proces zagotavljanja skladnosti s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi EU, kar bi omogočilo diverzifikacijo armenskega izvoza, tako da bi ta vključeval tudi kmetijske proizvode;

| 39. | meni, da slabitev armenske odvisnosti od ruske trgovinske in vladne podpore, ki je posledica odpiranja armenskih meja in krepitve njenega mednarodnega sodelovanja, spodbuja njeno gospodarsko rast; meni, da bi imela sklenitev sporazuma o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju z EU v tem smislu še posebno ugoden vpliv; |
| --- | --- |

39.

meni, da slabitev armenske odvisnosti od ruske trgovinske in vladne podpore, ki je posledica odpiranja armenskih meja in krepitve njenega mednarodnega sodelovanja, spodbuja njeno gospodarsko rast; meni, da bi imela sklenitev sporazuma o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju z EU v tem smislu še posebno ugoden vpliv;

Azerbajdžan

| 40. | priznava prizadevanja in dosežke Azerbajdžana pri približevanju pravnemu redu EU; v zvezi s tem pozdravlja nedavno sprejeta carinski zakonik in zakonodajo s področja gradbeništva; |
| --- | --- |

40.

priznava prizadevanja in dosežke Azerbajdžana pri približevanju pravnemu redu EU; v zvezi s tem pozdravlja nedavno sprejeta carinski zakonik in zakonodajo s področja gradbeništva;

| 41. | poudarja, da je pristop Azerbajdžana k STO ključni pogoj za začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, ki bo trgovinske odnose med EU in Azerbajdžanom dvignilo na višjo raven; ugotavlja, da struktura azerbajdžanskega gospodarstva vladi te države ne daje močne motivacije za članstvo v STO in za sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju z EU; vendar poudarja, da koristi poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja niso le gospodarske, temveč lahko slednje razvije lokalno gospodarstvo, tako da ne bo preveč odvisno od izvoza energije; zato poziva azerbajdžansko vlado, naj okrepi prizadevanja za članstvo v STO; v zvezi s tem poziva EU, naj Azerbajdžanu zagotovi ustrezno pomoč; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je pristop Azerbajdžana k STO ključni pogoj za začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju, ki bo trgovinske odnose med EU in Azerbajdžanom dvignilo na višjo raven; ugotavlja, da struktura azerbajdžanskega gospodarstva vladi te države ne daje močne motivacije za članstvo v STO in za sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju z EU; vendar poudarja, da koristi poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja niso le gospodarske, temveč lahko slednje razvije lokalno gospodarstvo, tako da ne bo preveč odvisno od izvoza energije; zato poziva azerbajdžansko vlado, naj okrepi prizadevanja za članstvo v STO; v zvezi s tem poziva EU, naj Azerbajdžanu zagotovi ustrezno pomoč;

| 42. | želi pohvaliti veliko gospodarsko rast, ki jo je Azerbajdžan dosegel v zadnjih letih; vendar poudarja, da naftni sektor predstavlja 50 % BDP Azerbajdžana, 95 % njegovega izvoza in 60 % prihodkov v državni proračun, zaradi česar je azerbajdžansko gospodarstvo občutljivo za nestanovitnost cen nafte in vse spremembe svetovnega povpraševanja; v zvezi s tem poziva azerbajdžansko vlado, naj razmisli o sprejetju učinkovitih in skladnih ukrepov za diverzifikacijo gospodarstva države; |
| --- | --- |

42.

želi pohvaliti veliko gospodarsko rast, ki jo je Azerbajdžan dosegel v zadnjih letih; vendar poudarja, da naftni sektor predstavlja 50 % BDP Azerbajdžana, 95 % njegovega izvoza in 60 % prihodkov v državni proračun, zaradi česar je azerbajdžansko gospodarstvo občutljivo za nestanovitnost cen nafte in vse spremembe svetovnega povpraševanja; v zvezi s tem poziva azerbajdžansko vlado, naj razmisli o sprejetju učinkovitih in skladnih ukrepov za diverzifikacijo gospodarstva države;

| 43. | opozarja na potencial za razvoj konkurenčne azerbajdžanske kmetijske proizvodnje in priporoča, da azerbajdžanska vlada upošteva to področje kot morebiten pomemben korak k diverzifikaciji svojega gospodarstva in izvoza v EU – pa tudi v druge države –, kar pa je pogojeno z zagotavljanjem skladnosti s sanitarnimi in fitosanitarnimi zahtevami EU; |
| --- | --- |

43.

opozarja na potencial za razvoj konkurenčne azerbajdžanske kmetijske proizvodnje in priporoča, da azerbajdžanska vlada upošteva to področje kot morebiten pomemben korak k diverzifikaciji svojega gospodarstva in izvoza v EU – pa tudi v druge države –, kar pa je pogojeno z zagotavljanjem skladnosti s sanitarnimi in fitosanitarnimi zahtevami EU;

| 44. | poziva azerbajdžansko vlado, naj si resnično prizadeva za boj proti korupciji in družbenim neenakostim, ki lahko privedejo do družbenih nemirov, ter izboljša dostopnost financiranja za podjetja, zaradi česar bo gospodarstvo države postalo bolj konkurenčno in privlačno za tuja vlaganja; |
| --- | --- |

44.

poziva azerbajdžansko vlado, naj si resnično prizadeva za boj proti korupciji in družbenim neenakostim, ki lahko privedejo do družbenih nemirov, ter izboljša dostopnost financiranja za podjetja, zaradi česar bo gospodarstvo države postalo bolj konkurenčno in privlačno za tuja vlaganja;

| 45. | močno podpira nadgradnjo trgovinskih odnosov v prihodnjem pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom v razvito in celovito prostotrgovinsko območje, potem ko bodo za to izpolnjeni vsi pogoji; |
| --- | --- |

45.

močno podpira nadgradnjo trgovinskih odnosov v prihodnjem pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom v razvito in celovito prostotrgovinsko območje, potem ko bodo za to izpolnjeni vsi pogoji;

Belorusija

| 46. | obžaluje, da se Belorusija kljub njenim nespornim možnostim oddaljuje od EU z vidika splošnih političnih in gospodarskih standardov ter gospodarskega modela; |
| --- | --- |

46.

obžaluje, da se Belorusija kljub njenim nespornim možnostim oddaljuje od EU z vidika splošnih političnih in gospodarskih standardov ter gospodarskega modela;

| 47. | poudarja pomen strateškega položaja, ki ga ima Belorusija kot tranzitna država za energijo, zlasti za dobavo zemeljskega plina EU; zato jo poziva, naj čim prej ratificira in začne v celoti izvajati energetsko listino; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomen strateškega položaja, ki ga ima Belorusija kot tranzitna država za energijo, zlasti za dobavo zemeljskega plina EU; zato jo poziva, naj čim prej ratificira in začne v celoti izvajati energetsko listino;

| 48. | opominja, da je EU takoj za Rusijo druga največja trgovinska partnerica Belorusije; |
| --- | --- |

48.

opominja, da je EU takoj za Rusijo druga največja trgovinska partnerica Belorusije;

| 49. | poudarja, da je za izboljšanje uspešnosti upravnih struktur potrebne več pomoči EU, zlasti v boju proti korupciji; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je za izboljšanje uspešnosti upravnih struktur potrebne več pomoči EU, zlasti v boju proti korupciji;

| 50. | opozarja na težave pri ocenjevanju dejanskega gospodarskega stanja v Belorusiji zaradi uradnih statističnih podatkov, ki po mnenju neodvisnih opazovalcev prikrivajo dejstvo, da 20 % Belorusov živi v revščini; |
| --- | --- |

50.

opozarja na težave pri ocenjevanju dejanskega gospodarskega stanja v Belorusiji zaradi uradnih statističnih podatkov, ki po mnenju neodvisnih opazovalcev prikrivajo dejstvo, da 20 % Belorusov živi v revščini;

| 51. | ugotavlja, da je 80 % podjetij v javni lasti in da razvoj zasebnega sektorja ovirajo diskriminacijski in samovoljni ukrepi, spremembe zakonodaje in visoka obdavčitev, ki zasebni sektor silijo, da deloma deluje v okviru sive ekonomije; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je 80 % podjetij v javni lasti in da razvoj zasebnega sektorja ovirajo diskriminacijski in samovoljni ukrepi, spremembe zakonodaje in visoka obdavčitev, ki zasebni sektor silijo, da deloma deluje v okviru sive ekonomije;

| 52. | opozarja, da sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka zaradi negativnega političnega in gospodarskega ozračja v Belorusiji leta 1996 zamrznila posojila tej državi, EU pa je enako storila leta 1997; poudarja, da je vse to odvračalo tuje vlagatelje in jih še vedno odvrača, tako da neposredne tuje naložbe zdaj znašajo le 1 % državnega BDP; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da sta Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka zaradi negativnega političnega in gospodarskega ozračja v Belorusiji leta 1996 zamrznila posojila tej državi, EU pa je enako storila leta 1997; poudarja, da je vse to odvračalo tuje vlagatelje in jih še vedno odvrača, tako da neposredne tuje naložbe zdaj znašajo le 1 % državnega BDP;

| 53. | meni, da bi EU morala pomagati pri krepitvi civilne družbe v Belorusiji s preusmeritvijo sredstev EU v ta namen; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi EU morala pomagati pri krepitvi civilne družbe v Belorusiji s preusmeritvijo sredstev EU v ta namen;

| 54. | je prepričan, da je treba izvesti temeljite institucionalne in strukturne reforme, da bi se lahko začelo vzpostavljanje delujočega, preglednega in odprtega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

54.

je prepričan, da je treba izvesti temeljite institucionalne in strukturne reforme, da bi se lahko začelo vzpostavljanje delujočega, preglednega in odprtega tržnega gospodarstva;

| 55. | poudarja, da je pristop države k STO pogoj za začetek pogajanj o kakršnem koli prostotrgovinskem sporazumu z EU; v zvezi s tem poziva Belorusijo, naj resnično sodeluje v procesu pristopa k STO; poudarja, da bi lahko Belorusija kot članica carinske unije z Rusijo in Kazahstanom izkoristila izkušnje Rusije s procesom pristopa k STO; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je pristop države k STO pogoj za začetek pogajanj o kakršnem koli prostotrgovinskem sporazumu z EU; v zvezi s tem poziva Belorusijo, naj resnično sodeluje v procesu pristopa k STO; poudarja, da bi lahko Belorusija kot članica carinske unije z Rusijo in Kazahstanom izkoristila izkušnje Rusije s procesom pristopa k STO;

| 56. | je prepričan, da bi morala EU ukreniti vse, da bi Belorusijo vključila v resnični politični in gospodarski dialog, ter zagotoviti spodbude za reforme, ki so nujne in izjemno pomembne za beloruske državljane; v zvezi s tem je tudi seznanjen s trenutnimi ciljno usmerjenimi gospodarskimi omejevalnimi ukrepi EU proti Belorusiji; meni, da bi morala EU ohraniti ciljno usmerjene posamezne omejevalne ukrepe, hkrati pa še naprej podpirati civilno družbo in podjetnike, s čimer ne bo samo izboljšala gospodarskih razmer, temveč tudi okrepila pravno državo, preglednost in boj proti korupciji; |
| --- | --- |

56.

je prepričan, da bi morala EU ukreniti vse, da bi Belorusijo vključila v resnični politični in gospodarski dialog, ter zagotoviti spodbude za reforme, ki so nujne in izjemno pomembne za beloruske državljane; v zvezi s tem je tudi seznanjen s trenutnimi ciljno usmerjenimi gospodarskimi omejevalnimi ukrepi EU proti Belorusiji; meni, da bi morala EU ohraniti ciljno usmerjene posamezne omejevalne ukrepe, hkrati pa še naprej podpirati civilno družbo in podjetnike, s čimer ne bo samo izboljšala gospodarskih razmer, temveč tudi okrepila pravno državo, preglednost in boj proti korupciji;

Gruzija

| 57. | poudarja, da je po ocenah Svetovne banke Gruzija eno izmed svetovnih gospodarstev, v katerih se reforme odvijajo najhitreje, in da jo je Svetovna banka uvrstila na šestnajsto mesto med najugodnejšimi kraji za poslovanje; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je po ocenah Svetovne banke Gruzija eno izmed svetovnih gospodarstev, v katerih se reforme odvijajo najhitreje, in da jo je Svetovna banka uvrstila na šestnajsto mesto med najugodnejšimi kraji za poslovanje;

| 58. | priznava delo Gruzije na področju obnove po vojni leta 2008 in njeno odpiranje novih trgov; |
| --- | --- |

58.

priznava delo Gruzije na področju obnove po vojni leta 2008 in njeno odpiranje novih trgov;

| 59. | priznava, da gruzijska vlada poskuša okrepiti zaščito pravic intelektualne lastnine, vendar poudarja, da je Gruzija še vedno država z domnevno najvišjim odstotkom piratske programske opreme; v zvezi s tem poziva gruzijsko vlado, naj pripravi zakone za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, vendar pri tem upošteva človekove pravice in sorazmernost; |
| --- | --- |

59.

priznava, da gruzijska vlada poskuša okrepiti zaščito pravic intelektualne lastnine, vendar poudarja, da je Gruzija še vedno država z domnevno najvišjim odstotkom piratske programske opreme; v zvezi s tem poziva gruzijsko vlado, naj pripravi zakone za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, vendar pri tem upošteva človekove pravice in sorazmernost;

| 60. | se zaveda dejstva, da je Gruzija dosegla precejšnjo gospodarsko rast in stopnjo naložb, in poudarja, da bi bilo poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje še dodatni dejavnik, ki bi pospešil široko rast in pritegnil tuje naložbe; |
| --- | --- |

60.

se zaveda dejstva, da je Gruzija dosegla precejšnjo gospodarsko rast in stopnjo naložb, in poudarja, da bi bilo poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje še dodatni dejavnik, ki bi pospešil široko rast in pritegnil tuje naložbe;

| 61. | spodbuja Gruzijo, naj izpopolni zakonodajo, izboljša učinkovitost institucij in zagotovi visoke standarde nadzora kakovosti za proizvode, da bodo ti izpolnjevali zahteve, ki jih je določila Evropska komisija; |
| --- | --- |

61.

spodbuja Gruzijo, naj izpopolni zakonodajo, izboljša učinkovitost institucij in zagotovi visoke standarde nadzora kakovosti za proizvode, da bodo ti izpolnjevali zahteve, ki jih je določila Evropska komisija;

| 62. | pozdravlja novi sistem javnega naročanja v Gruziji, ki omogoča e-dražbe za vse vrste pogodb, ne glede na njihov obseg ali naravo; poudarja, da lahko Gruzija služi kot zgled državam članicam EU na tem področju; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja novi sistem javnega naročanja v Gruziji, ki omogoča e-dražbe za vse vrste pogodb, ne glede na njihov obseg ali naravo; poudarja, da lahko Gruzija služi kot zgled državam članicam EU na tem področju;

| 63. | poziva Gruzijo, naj poskrbi za to, da bodo po sklenitvi pogajanj o razvitem in celovitem prostotrgovinskem območju le proizvodi iz pokrajin, ki uradno priznavajo svojo pripadnost gruzijski državi, upravičeni do trgovinskih preferencialov; |
| --- | --- |

63.

poziva Gruzijo, naj poskrbi za to, da bodo po sklenitvi pogajanj o razvitem in celovitem prostotrgovinskem območju le proizvodi iz pokrajin, ki uradno priznavajo svojo pripadnost gruzijski državi, upravičeni do trgovinskih preferencialov;

Moldavija

| 64. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je Moldavija kljub krhkosti gospodarstva v zadnjih letih dokončala izjemen proces reform in bistveno izboljšala svojo gospodarsko uspešnost; v zvezi s tem poudarja, da sta bili finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada in makrofinančna pomoč, ki jo je zagotovila EU, ključnega pomena; |
| --- | --- |

64.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je Moldavija kljub krhkosti gospodarstva v zadnjih letih dokončala izjemen proces reform in bistveno izboljšala svojo gospodarsko uspešnost; v zvezi s tem poudarja, da sta bili finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada in makrofinančna pomoč, ki jo je zagotovila EU, ključnega pomena;

| 65. | meni, da bi poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje moralo veljati za celotno ozemlje Moldavije, ki uradno priznava svojo pripadnost moldavski državi; |
| --- | --- |

65.

meni, da bi poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje moralo veljati za celotno ozemlje Moldavije, ki uradno priznava svojo pripadnost moldavski državi;

| 66. | ugotavlja, da trenutno večina moldavskega izvoza izvira iz kmetijstva in se zato sooča s hudo konkurenco in strogimi zahtevami trga EU; meni, da bi poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje prispevalo k diverzifikaciji moldavskega izvoza in k večji konkurenčnosti te države ter bi Moldaviji omogočilo pritegnitev tujih naložb, s čimer bi lahko naredila konec odvisnosti od nakazil ter prešla v izvozno usmerjeno in konkurenčno tržno gospodarstvo; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da trenutno večina moldavskega izvoza izvira iz kmetijstva in se zato sooča s hudo konkurenco in strogimi zahtevami trga EU; meni, da bi poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje prispevalo k diverzifikaciji moldavskega izvoza in k večji konkurenčnosti te države ter bi Moldaviji omogočilo pritegnitev tujih naložb, s čimer bi lahko naredila konec odvisnosti od nakazil ter prešla v izvozno usmerjeno in konkurenčno tržno gospodarstvo;

| 67. | poudarja, kako pomembno je, da se Moldavija še naprej prilagaja EU, kar zadeva njeno infrastrukturo in sisteme tehničnih predpisov, standardizacije, ugotavljanja skladnosti, testiranja, tržnega nadzora in meroslovja; |
| --- | --- |

67.

poudarja, kako pomembno je, da se Moldavija še naprej prilagaja EU, kar zadeva njeno infrastrukturo in sisteme tehničnih predpisov, standardizacije, ugotavljanja skladnosti, testiranja, tržnega nadzora in meroslovja;

| 68. | poudarja, da je na področju storitev in zaščite naložb še vedno potreben bistven napredek; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je na področju storitev in zaščite naložb še vedno potreben bistven napredek;

| 69. | poziva organe EU, naj se bolj dejavno vključijo v iskanje mirne rešitve za težave v zvezi s ponovno ozemeljsko združitvijo Moldavije; |
| --- | --- |

69.

poziva organe EU, naj se bolj dejavno vključijo v iskanje mirne rešitve za težave v zvezi s ponovno ozemeljsko združitvijo Moldavije;

Ukrajina

| 70. | pozdravlja sklenitev sporazuma o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju med EU in Ukrajino, ki je prvi sporazum o prosti trgovini med EU in vzhodno partnerico; meni, da bodo ta prelomni sporazum in izkušnje, pridobljene med pogajanji, nedvomno služili kot koristen zgled med prihodnjimi pogajanji o poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območjih; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja sklenitev sporazuma o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju med EU in Ukrajino, ki je prvi sporazum o prosti trgovini med EU in vzhodno partnerico; meni, da bodo ta prelomni sporazum in izkušnje, pridobljene med pogajanji, nedvomno služili kot koristen zgled med prihodnjimi pogajanji o poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območjih;

| 71. | poudarja, da je Ukrajina največja vzhodna partnerica EU in da sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju Evropski uniji odpira nov trg s 46 milijoni potrošnikov; meni, da bo največje koristi za EU pri izvajanju poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja prinesel stabilnejši in bolj predvidljiv režim trgovanja in vlaganja v Ukrajini; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je Ukrajina največja vzhodna partnerica EU in da sporazum o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju Evropski uniji odpira nov trg s 46 milijoni potrošnikov; meni, da bo največje koristi za EU pri izvajanju poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja prinesel stabilnejši in bolj predvidljiv režim trgovanja in vlaganja v Ukrajini;

| 72. | pozdravlja prizadevanja ukrajinskih oblasti za premagovanje družbenih in geografskih neenakosti, zlasti med prestolnico in pokrajinami; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja prizadevanja ukrajinskih oblasti za premagovanje družbenih in geografskih neenakosti, zlasti med prestolnico in pokrajinami;

| 73. | obžaluje zaostanek pri podpisovanju pridružitvenega sporazuma, ki je pogoj za to, da poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje začne veljati; izraža upanje, da bodo ovire za podpis kmalu odpravljene; |
| --- | --- |

73.

obžaluje zaostanek pri podpisovanju pridružitvenega sporazuma, ki je pogoj za to, da poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje začne veljati; izraža upanje, da bodo ovire za podpis kmalu odpravljene;

| 74. | ugotavlja, da je Komisija izključila možnost začasnega izvajanja poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, preden bo sklenjen pridružitveni sporazum in preden ga bo Evropski parlament odobril; poudarja, da bo izvajanje pridružitvenega sporazuma in poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja prineslo strukturne in politične reforme, zato si želi njune čimprejšnje uresničitve; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da je Komisija izključila možnost začasnega izvajanja poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, preden bo sklenjen pridružitveni sporazum in preden ga bo Evropski parlament odobril; poudarja, da bo izvajanje pridružitvenega sporazuma in poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja prineslo strukturne in politične reforme, zato si želi njune čimprejšnje uresničitve;

| 75. | priznava, da je Ukrajina napredovala pri vključevanju v evropske strukture in je svoj pravni sistem začela prilagajati EU in mednarodnim standardom, velik napredek pa je dosegla tudi pri sprejemanju standardov in norm OECD; vendar ugotavlja, da raziskava Svetovne banke „Doing business“ poslovno ozračje v Ukrajini še vedno uvršča na 152. mesto, pri čemer se zaostrujejo težave pri čezmejni trgovini; |
| --- | --- |

75.

priznava, da je Ukrajina napredovala pri vključevanju v evropske strukture in je svoj pravni sistem začela prilagajati EU in mednarodnim standardom, velik napredek pa je dosegla tudi pri sprejemanju standardov in norm OECD; vendar ugotavlja, da raziskava Svetovne banke „Doing business“ poslovno ozračje v Ukrajini še vedno uvršča na 152. mesto, pri čemer se zaostrujejo težave pri čezmejni trgovini;

| 76. | poudarja, da bo uspeh izvajanja poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja v veliki meri odvisen od politične volje in upravnih zmogljivosti za pravočasno in pravilno izvajanje vseh njegovih določb; meni, da je to resen izziv za Ukrajino, ki ima mešano zgodovino reformiranja svojega gospodarstva in države in ima še vedno težave pri izpolnjevanju svojih zavez iz procesa pristopa k STO, pa tudi obveznosti do Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da bo uspeh izvajanja poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja v veliki meri odvisen od politične volje in upravnih zmogljivosti za pravočasno in pravilno izvajanje vseh njegovih določb; meni, da je to resen izziv za Ukrajino, ki ima mešano zgodovino reformiranja svojega gospodarstva in države in ima še vedno težave pri izpolnjevanju svojih zavez iz procesa pristopa k STO, pa tudi obveznosti do Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada;

| 77. | ponovno poudarja, da je treba temeljne gospodarske, politične in institucionalne reforme s širokim in trajnim sodelovanjem organizacij in omrežij civilne družbe pospešiti ter jih voditi bolj celovito in skladno, da bi zagotovili pravilno izvajanje poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja ter koristi, ki izhajajo iz njega; zlasti poziva k nadaljevanju gospodarskih reform na področjih kmetijstva, energije in prometa; |
| --- | --- |

77.

ponovno poudarja, da je treba temeljne gospodarske, politične in institucionalne reforme s širokim in trajnim sodelovanjem organizacij in omrežij civilne družbe pospešiti ter jih voditi bolj celovito in skladno, da bi zagotovili pravilno izvajanje poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja ter koristi, ki izhajajo iz njega; zlasti poziva k nadaljevanju gospodarskih reform na področjih kmetijstva, energije in prometa;

| 78. | je zaskrbljen glede negativnih kazalnikov v zvezi s podjetniškim in naložbenim okoljem v Ukrajini, ki so posledica različnih institucionalnih in sistemskih pomanjkljivosti, kot so ovire za vstop na trg, upravna dovoljenja, pretirano število upravnih inšpekcij, nepregledna sistema davkov in carin ter njuno slabo upravljanje, nestabilen in nepregleden ter slabo delujoč pravni sistem, šibka in skorumpirana javna uprava in sodstvo, neprimerno izvajanje pogodb in nezadostna zaščita premoženjskih pravic ter nerazvitost in monopolizacija infrastrukture; poziva ukrajinsko vlado, naj pospeši proces reform in tako odpravi omenjene ovire za prosto in pravično poslovanje in trgovanje; |
| --- | --- |

78.

je zaskrbljen glede negativnih kazalnikov v zvezi s podjetniškim in naložbenim okoljem v Ukrajini, ki so posledica različnih institucionalnih in sistemskih pomanjkljivosti, kot so ovire za vstop na trg, upravna dovoljenja, pretirano število upravnih inšpekcij, nepregledna sistema davkov in carin ter njuno slabo upravljanje, nestabilen in nepregleden ter slabo delujoč pravni sistem, šibka in skorumpirana javna uprava in sodstvo, neprimerno izvajanje pogodb in nezadostna zaščita premoženjskih pravic ter nerazvitost in monopolizacija infrastrukture; poziva ukrajinsko vlado, naj pospeši proces reform in tako odpravi omenjene ovire za prosto in pravično poslovanje in trgovanje;

| 79. | poziva ukrajinsko vlado, naj bolje rešuje težave poslovnega sektorja, zlasti pri dostopu do posojil in zemljišč, hipotekah, preferenčnih posojilih za mala kmetijska podjetja v razvoju, poenostavljenem in preglednejšem sistemu pobiranja davkov, vračanju davka na dodano vrednost izvoznikom, postopkih carinjenja in odobritve za uvoz blaga, spodbujanju sektorja malih in srednjih podjetij ter izboljšanju kazenskega pregona na področju zaščite materialnih dobrin in intelektualne lastnine; meni, da imajo vsi ti dejavniki takojšen in neposreden učinek na količino in kakovost trgovinskih odnosov z EU in njene neposredne tuje naložbe v Ukrajini; |
| --- | --- |

79.

poziva ukrajinsko vlado, naj bolje rešuje težave poslovnega sektorja, zlasti pri dostopu do posojil in zemljišč, hipotekah, preferenčnih posojilih za mala kmetijska podjetja v razvoju, poenostavljenem in preglednejšem sistemu pobiranja davkov, vračanju davka na dodano vrednost izvoznikom, postopkih carinjenja in odobritve za uvoz blaga, spodbujanju sektorja malih in srednjih podjetij ter izboljšanju kazenskega pregona na področju zaščite materialnih dobrin in intelektualne lastnine; meni, da imajo vsi ti dejavniki takojšen in neposreden učinek na količino in kakovost trgovinskih odnosov z EU in njene neposredne tuje naložbe v Ukrajini;

| 80. | poziva Ukrajino, naj prilagodi svojo notranjo zakonodajo, da bi pospešila prost in nemoten tranzit plina v države članice EU; ugotavlja, da bi ta postopek moral obsegati prestrukturiranje sektorja plina in vzpostavitev pravične ureditve energetskih infrastruktur za enakopravno obravnavo tujih dobaviteljev, tujih potrošnikov in lokalnega povpraševanja po energiji; poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Ukrajino v energetskem sektorju, vključitvi ukrajinskega energetskega sektorja v evropsko energetsko območje ter k začetku skupnih projektov modernizacije in razvoja na področju energetske infrastrukture; poziva vlado k izvajanju tretjega energetskega svežnja; |
| --- | --- |

80.

poziva Ukrajino, naj prilagodi svojo notranjo zakonodajo, da bi pospešila prost in nemoten tranzit plina v države članice EU; ugotavlja, da bi ta postopek moral obsegati prestrukturiranje sektorja plina in vzpostavitev pravične ureditve energetskih infrastruktur za enakopravno obravnavo tujih dobaviteljev, tujih potrošnikov in lokalnega povpraševanja po energiji; poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Ukrajino v energetskem sektorju, vključitvi ukrajinskega energetskega sektorja v evropsko energetsko območje ter k začetku skupnih projektov modernizacije in razvoja na področju energetske infrastrukture; poziva vlado k izvajanju tretjega energetskega svežnja;

| 81. | upa, da bo Ukrajina zbrala dovolj politične volje in poguma, da bo ustvarila politične in regulativne pogoje za polno in pravočasno izvajanje poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, kar bi zelo koristilo njenemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

81.

upa, da bo Ukrajina zbrala dovolj politične volje in poguma, da bo ustvarila politične in regulativne pogoje za polno in pravočasno izvajanje poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, kar bi zelo koristilo njenemu prebivalstvu;

| 82. | poziva organe EU, naj zagotovijo več podpore za izboljšanje delovanja ukrajinskih upravnih struktur in za spodbujanje standardov EU na področju upravljanja; |
| --- | --- |

82.

poziva organe EU, naj zagotovijo več podpore za izboljšanje delovanja ukrajinskih upravnih struktur in za spodbujanje standardov EU na področju upravljanja;

*

* *

| 83. | poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj navedena stališča in priporočila ustrezno upoštevajo v pogajanjih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino o trgovinskem delu pridružitvenih sporazumov ter pri njihovem izvajanju, pa tudi pri razvijanju trgovinskih odnosov EU z Belorusijo; |
| --- | --- |

83.

poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj navedena stališča in priporočila ustrezno upoštevajo v pogajanjih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino o trgovinskem delu pridružitvenih sporazumov ter pri njihovem izvajanju, pa tudi pri razvijanju trgovinskih odnosov EU z Belorusijo;

| 84. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu redno in izčrpno poroča o napredku pri pogajanjih ter o napredku pri izvajanju posameznih poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, potem ko bodo začela veljati; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu redno in izčrpno poroča o napredku pri pogajanjih ter o napredku pri izvajanju posameznih poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, potem ko bodo začela veljati;

| 85. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

85.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva.

---

Sreda, 4. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/48

---

Sreda, 4. julij 2012Proračun za leto 2013 - Pooblastilo za trialog

P7_TA(2012)0289

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2013 (2012/2016(BUD))

2013/C 349 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga proračuna za proračunsko leto 2013, ki ga je Komisija sprejela 25. aprila 2012 (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga proračuna za proračunsko leto 2013, ki ga je Komisija sprejela 25. aprila 2012 (COM(2012)0300),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2012 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2012 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2013 (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2012 o proračunskih smernicah za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2012 o proračunskih smernicah za leto 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov z medinstitucionalnega srečanja o plačilih z dne 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z medinstitucionalnega srečanja o plačilih z dne 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju naslova II, poglavja 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova II, poglavja 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0215/2012),

Predlog proračuna za leto 2013 – splošna ocena

| 1. | opominja, da je Parlament v resoluciji z dne 14. marca 2012 spodbujanje rasti in delovnih mest postavil v središče svojih prednostnih nalog v skladu s strategijo Evropa 2020, pri tem pa se zavzel predvsem za osredotočenje virov na politike in programe, ki so se izkazali za koristne pri doseganju teh ciljev, zlasti na podporo malim in srednjim podjetjem ter mladino; odobrava dejstvo, da je predlog proračuna za leto 2013, ki ga je pripravila Komisija, podobne usmeritve, kar zadeva opredeljene prednostne naloge, ki jih je treba okrepiti; |
| --- | --- |

1.

opominja, da je Parlament v resoluciji z dne 14. marca 2012 spodbujanje rasti in delovnih mest postavil v središče svojih prednostnih nalog v skladu s strategijo Evropa 2020, pri tem pa se zavzel predvsem za osredotočenje virov na politike in programe, ki so se izkazali za koristne pri doseganju teh ciljev, zlasti na podporo malim in srednjim podjetjem ter mladino; odobrava dejstvo, da je predlog proračuna za leto 2013, ki ga je pripravila Komisija, podobne usmeritve, kar zadeva opredeljene prednostne naloge, ki jih je treba okrepiti;

| 2. | se zaveda vztrajnih gospodarskih in proračunskih pritiskov na nacionalni ravni, pa tudi potrebe po konsolidaciji javnih financ; kljub temu znova izraža prepričanje, da je proračun EU skupen in učinkovit instrument za naložbe in solidarnost, ki je v trenutnih razmerah še toliko bolj potreben za spodbuditev gospodarske rasti, konkurenčnosti in novih delovnih mest v 27 državah članicah; podarja, da ima proračun EU kljub temu, da je majhen in ne presega 2 % celotne javne porabe Unije, dejanski ekonomski učinek in je doslej učinkovito dopolnjeval politike za okrevanje gospodarstva v državah članicah; |
| --- | --- |

2.

se zaveda vztrajnih gospodarskih in proračunskih pritiskov na nacionalni ravni, pa tudi potrebe po konsolidaciji javnih financ; kljub temu znova izraža prepričanje, da je proračun EU skupen in učinkovit instrument za naložbe in solidarnost, ki je v trenutnih razmerah še toliko bolj potreben za spodbuditev gospodarske rasti, konkurenčnosti in novih delovnih mest v 27 državah članicah; podarja, da ima proračun EU kljub temu, da je majhen in ne presega 2 % celotne javne porabe Unije, dejanski ekonomski učinek in je doslej učinkovito dopolnjeval politike za okrevanje gospodarstva v državah članicah;

| 3. | zato namerava odločno zagovarjati ustrezno raven sredstev v proračunu za naslednje leto, kot je predvidena v predlogu proračuna, in nasprotovati vsem poskusom krčenja sredstev, zlasti za politike, ki prinašajo rast in zaposlovanje; meni, da proračun EU, ki ne sme imeti primanjkljaja, ne bi smel postati žrtev neuspešnih ekonomskih politik na nacionalni ravni; ugotavlja, da je v letu 2012 več držav članic povečalo svoj državni proračun; |
| --- | --- |

3.

zato namerava odločno zagovarjati ustrezno raven sredstev v proračunu za naslednje leto, kot je predvidena v predlogu proračuna, in nasprotovati vsem poskusom krčenja sredstev, zlasti za politike, ki prinašajo rast in zaposlovanje; meni, da proračun EU, ki ne sme imeti primanjkljaja, ne bi smel postati žrtev neuspešnih ekonomskih politik na nacionalni ravni; ugotavlja, da je v letu 2012 več držav članic povečalo svoj državni proračun;

| 4. | je prepričan, da je zlasti v obdobjih krize finančna odgovornost izjemno pomembna; zato meni, da je treba sredstva osredotočiti na tista področja, kjer lahko proračun EU prinese dodano vrednost, zmanjšati pa jih je mogoče v sektorjih, kjer nastajajo neupravičene zamude in ki se soočajo s premajhnim črpanjem, da bi prihranili v vrsticah, kjer je prišlo do težav pri izvajanju; meni, da je mogoče resnično prihraniti s prepoznavanjem prekrivanj in neučinkovitosti v proračunskih vrsticah; na podlagi tega namerava skupaj s svojimi specializiranimi odbori opredeliti tako pozitivne kot negativne prednostne naloge za leto 2013; v ta namen poziva Komisijo, naj obema vejama proračunskega organa posreduje najnovejše, redne in popolne podatke – na podlagi kazalnikov cilja učinkovitosti – o izvrševanju posameznih programov in pobud ter jih tehta glede na politične zaveze EU; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da je zlasti v obdobjih krize finančna odgovornost izjemno pomembna; zato meni, da je treba sredstva osredotočiti na tista področja, kjer lahko proračun EU prinese dodano vrednost, zmanjšati pa jih je mogoče v sektorjih, kjer nastajajo neupravičene zamude in ki se soočajo s premajhnim črpanjem, da bi prihranili v vrsticah, kjer je prišlo do težav pri izvajanju; meni, da je mogoče resnično prihraniti s prepoznavanjem prekrivanj in neučinkovitosti v proračunskih vrsticah; na podlagi tega namerava skupaj s svojimi specializiranimi odbori opredeliti tako pozitivne kot negativne prednostne naloge za leto 2013; v ta namen poziva Komisijo, naj obema vejama proračunskega organa posreduje najnovejše, redne in popolne podatke – na podlagi kazalnikov cilja učinkovitosti – o izvrševanju posameznih programov in pobud ter jih tehta glede na politične zaveze EU;

| 5. | meni, da bi morala EU, že zaradi varčevalne politike, ki se izvaja v državah članicah, pokazati odgovornost in nemudoma sprejeti konkretne ukrepe za vzpostavitev enega samega sedeža Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala EU, že zaradi varčevalne politike, ki se izvaja v državah članicah, pokazati odgovornost in nemudoma sprejeti konkretne ukrepe za vzpostavitev enega samega sedeža Parlamenta;

| 6. | ugotavlja, da je Komisija v predlogu proračuna EU za leto 2013 predvidela 150 931,7 milijona EUR sredstev za prevzem obveznosti (tj. 2 % več kot v proračunu za leto 2012) in 137 924,4 milijona EUR sredstev za plačila (tj. 6,8 % več kot v proračunu za leto 2012); ugotavlja, da ta zneska predstavljata 1,13 % oziroma 1,03 % predvidenega BND Evropske unije v letu 2013; opominja, da zgornja meja večletnega finančnega okvira znaša 152 502 milijonov EUR za obveznosti in 143 911 milijonov EUR za plačila v tekočih cenah; je seznanjen z obstoječimi razlikami med stopnjo odobritev za prevzem obveznosti ter stopnjo odobritev plačil, zaradi česar se bodo neporavnane obveznosti še povečale; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je Komisija v predlogu proračuna EU za leto 2013 predvidela 150 931,7 milijona EUR sredstev za prevzem obveznosti (tj. 2 % več kot v proračunu za leto 2012) in 137 924,4 milijona EUR sredstev za plačila (tj. 6,8 % več kot v proračunu za leto 2012); ugotavlja, da ta zneska predstavljata 1,13 % oziroma 1,03 % predvidenega BND Evropske unije v letu 2013; opominja, da zgornja meja večletnega finančnega okvira znaša 152 502 milijonov EUR za obveznosti in 143 911 milijonov EUR za plačila v tekočih cenah; je seznanjen z obstoječimi razlikami med stopnjo odobritev za prevzem obveznosti ter stopnjo odobritev plačil, zaradi česar se bodo neporavnane obveznosti še povečale;

| 7. | razume, da Komisija na koncu programskega obdobja daje večji poudarek plačilom, saj namerava tudi poiskati rešitev za vse večje neporavnane obveznosti; čeprav se strinja s tem pristopom, je še posebej zaskrbljen zaradi predlagane zamrznitve sredstev za prevzem obveznosti na raven predvidene stopnje inflacije v prihodnjem letu; poudarja, da so obveznosti zelo pomembne za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in zagotavljajo, da bodo nekoč v prihodnosti opravljene potrebne naložbe za spodbujanje rasti in zaposlovanja; namerava skrbno preučiti, ali bo takšna stopnja obveznosti omogočila primerno izvajanje osrednjih politik EU; meni, da zamrznitev sredstev za prevzem obveznosti ni sprejemljiva strategija za obvladovanje ravni neporavnanih obveznosti, tudi če jo lahko Komisija in države članice predstavijo kot delno rešitev težave neporavnanih obveznosti; |
| --- | --- |

7.

razume, da Komisija na koncu programskega obdobja daje večji poudarek plačilom, saj namerava tudi poiskati rešitev za vse večje neporavnane obveznosti; čeprav se strinja s tem pristopom, je še posebej zaskrbljen zaradi predlagane zamrznitve sredstev za prevzem obveznosti na raven predvidene stopnje inflacije v prihodnjem letu; poudarja, da so obveznosti zelo pomembne za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in zagotavljajo, da bodo nekoč v prihodnosti opravljene potrebne naložbe za spodbujanje rasti in zaposlovanja; namerava skrbno preučiti, ali bo takšna stopnja obveznosti omogočila primerno izvajanje osrednjih politik EU; meni, da zamrznitev sredstev za prevzem obveznosti ni sprejemljiva strategija za obvladovanje ravni neporavnanih obveznosti, tudi če jo lahko Komisija in države članice predstavijo kot delno rešitev težave neporavnanih obveznosti;

| 8. | meni, da je predlagano povečanje plačil za 6,8 % v primerjavi z letom 2012 prvi odgovor na poziv Parlamenta k odgovornemu in stvarnemu načrtovanju proračuna; ugotavlja, da so večja plačila predvidena zlasti na področjih konkurenčnosti in kohezije, ker so za potekajoče programe na teh področjih pričakovani večji zahtevki za izplačila; v celoti podpira to povečanje, ki ne izhaja samo iz obveznosti, ki so bile sprejete v preteklosti in jih je treba izpolniti, temveč tudi iz dejanskega izvajanja programov, ki naj bi po pričakovanjih doseglo polno hitrost v zadnjem letu trenutnega večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami preveri, ali so njihove ocenjene zahteve za povečanje plačil natančne in realistične; |
| --- | --- |

8.

meni, da je predlagano povečanje plačil za 6,8 % v primerjavi z letom 2012 prvi odgovor na poziv Parlamenta k odgovornemu in stvarnemu načrtovanju proračuna; ugotavlja, da so večja plačila predvidena zlasti na področjih konkurenčnosti in kohezije, ker so za potekajoče programe na teh področjih pričakovani večji zahtevki za izplačila; v celoti podpira to povečanje, ki ne izhaja samo iz obveznosti, ki so bile sprejete v preteklosti in jih je treba izpolniti, temveč tudi iz dejanskega izvajanja programov, ki naj bi po pričakovanjih doseglo polno hitrost v zadnjem letu trenutnega večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami preveri, ali so njihove ocenjene zahteve za povečanje plačil natančne in realistične;

| 9. | kljub temu dvomi o tem, da je predlagana raven plačil za leto 2013 primerna za pokritje dejanskih potreb v naslednjem letu, zlasti v razdelkih 1b in 2; bo med letom 2012 skrbno spremljal stanje plačil in pri tem posebno pozornost namenil vsem predlaganim prenosom in prerazporeditvam; opozarja tudi, da nezadostna raven plačil v letu 2012 v povezavi z zneskom plačil, ki ga je za leto 2013 predlagala Komisija, morda ne bo zadostovala za poravnanje zahtevkov Komisiji in bi lahko nato samo na področju kohezijske politike privedla do razveljavitve prevzetih obveznosti v znesku več milijard; poudarja, da bi glede na trenutni predlog skupni znesek plačil za obdobje 2007–2013 znašal 859,4 milijarde EUR, kar je približno 66 milijard EUR manj, kot znašajo dogovorjene zgornje meje večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj glede na nedavno zahtevo za prerazporeditev (DEC 9/2012) v okviru spremembe proračuna za leto 2012 predstavi natančne podatke o rezultatih trenutnega izvajanja programov evropskega načrta za oživitev gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

kljub temu dvomi o tem, da je predlagana raven plačil za leto 2013 primerna za pokritje dejanskih potreb v naslednjem letu, zlasti v razdelkih 1b in 2; bo med letom 2012 skrbno spremljal stanje plačil in pri tem posebno pozornost namenil vsem predlaganim prenosom in prerazporeditvam; opozarja tudi, da nezadostna raven plačil v letu 2012 v povezavi z zneskom plačil, ki ga je za leto 2013 predlagala Komisija, morda ne bo zadostovala za poravnanje zahtevkov Komisiji in bi lahko nato samo na področju kohezijske politike privedla do razveljavitve prevzetih obveznosti v znesku več milijard; poudarja, da bi glede na trenutni predlog skupni znesek plačil za obdobje 2007–2013 znašal 859,4 milijarde EUR, kar je približno 66 milijard EUR manj, kot znašajo dogovorjene zgornje meje večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj glede na nedavno zahtevo za prerazporeditev (DEC 9/2012) v okviru spremembe proračuna za leto 2012 predstavi natančne podatke o rezultatih trenutnega izvajanja programov evropskega načrta za oživitev gospodarstva;

| 10. | opozarja, da Komisija že v letu 2011 ni mogla izplačati precejšnjega števila upravičenih zahtevkov, zlasti na področju kohezijske politike; ugotavlja, da bo treba te zahtevke poravnati iz proračuna za leto 2012, v katerem že tako primanjkuje sredstev zaradi premajhnega povečanja sredstev za plačila, ki ga je vztrajno zahteval Svet v lanskem proračunskem postopku; zato poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog spremembe proračuna, da bi to situacijo popravila, in naj izplačil iz proračuna 2012 ne odloži do naslednjega leta, saj sicer predvidena plačila za leto 2013 ne bodo zadostovala; Komisijo in Svet poziva tudi, naj skupaj s Parlamentom delujeta konstruktivno, da bi se v prihodnjih proračunskih ciklih s povečanjem natančnosti napovedi in sporazumom o realističnih proračunskih ocenah izognila ponovitvi te situacije; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da Komisija že v letu 2011 ni mogla izplačati precejšnjega števila upravičenih zahtevkov, zlasti na področju kohezijske politike; ugotavlja, da bo treba te zahtevke poravnati iz proračuna za leto 2012, v katerem že tako primanjkuje sredstev zaradi premajhnega povečanja sredstev za plačila, ki ga je vztrajno zahteval Svet v lanskem proračunskem postopku; zato poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog spremembe proračuna, da bi to situacijo popravila, in naj izplačil iz proračuna 2012 ne odloži do naslednjega leta, saj sicer predvidena plačila za leto 2013 ne bodo zadostovala; Komisijo in Svet poziva tudi, naj skupaj s Parlamentom delujeta konstruktivno, da bi se v prihodnjih proračunskih ciklih s povečanjem natančnosti napovedi in sporazumom o realističnih proračunskih ocenah izognila ponovitvi te situacije;

| 11. | obžaluje nepripravljenost predsedstva Sveta, da bi sodelovalo na medinstitucionalnem političnem srečanju o plačilih, ki ga je Parlament predlagal kot nadaljnji ukrep k lanskemu proračunskemu spravnemu postopku; meni, da je to vedenje neodgovoren poskus ignorirati težavo pomanjkanja plačil ter vprašanje neporavnanih obveznosti; meni, da bo to srečanje enkratna priložnost, ko bi lahko obe veji proračunskega organa dosegli dogovor – še preden bosta izrazili stališče do predloga proračuna – o razpoložljivih podatkih o izvrševanju in sposobnosti črpanja ter pravilno predvideli potrebe po plačilih v letih 2012 in 2013; opominja, da odobritve plačil, ki jih Komisija predlaga v predlogu proračuna, temeljijo na ocenah, ki so jih pripravile države članice same; je zato trdno prepričan, da je treba morebitne dvome ali pomisleke – kot so jih izrazile nekatere delegacije Sveta – o zneskih in izračunih Komisije čim prej predstaviti, preučiti in razjasniti, da ne bodo ovirali doseganja sporazuma v letošnjem spravnem postopku; |
| --- | --- |

11.

obžaluje nepripravljenost predsedstva Sveta, da bi sodelovalo na medinstitucionalnem političnem srečanju o plačilih, ki ga je Parlament predlagal kot nadaljnji ukrep k lanskemu proračunskemu spravnemu postopku; meni, da je to vedenje neodgovoren poskus ignorirati težavo pomanjkanja plačil ter vprašanje neporavnanih obveznosti; meni, da bo to srečanje enkratna priložnost, ko bi lahko obe veji proračunskega organa dosegli dogovor – še preden bosta izrazili stališče do predloga proračuna – o razpoložljivih podatkih o izvrševanju in sposobnosti črpanja ter pravilno predvideli potrebe po plačilih v letih 2012 in 2013; opominja, da odobritve plačil, ki jih Komisija predlaga v predlogu proračuna, temeljijo na ocenah, ki so jih pripravile države članice same; je zato trdno prepričan, da je treba morebitne dvome ali pomisleke – kot so jih izrazile nekatere delegacije Sveta – o zneskih in izračunih Komisije čim prej predstaviti, preučiti in razjasniti, da ne bodo ovirali doseganja sporazuma v letošnjem spravnem postopku;

| 12. | poudarja, da bo glede na najnovejše podatke, ki jih je Komisija predstavila na medinstitucionalnem srečanju o plačilih dne 30. maja 2012, zmanjšanje sredstev za plačila pod raven, ki jo je predlagala Komisija, privedlo do nadaljnjega povečanja neporavnanih obveznosti, ki so konec leta 2011 že dosegle nezaslišano raven 207 milijard EUR; zato znova poziva Svet, naj ravna odgovorno in se vzdrži umetnega zmanjševanja plačil, tako da že vnaprej določi skupni znesek plačil, ne da bi upošteval oceno dejanskih potreb za doseganje dogovorjenih ciljev in zavez EU; poziva Svet, naj v primeru, da bo ravnal tako, jasno in javno opredeli in upraviči, katere od programov in projektov EU bi bilo treba preložiti ali povsem opustiti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bo glede na najnovejše podatke, ki jih je Komisija predstavila na medinstitucionalnem srečanju o plačilih dne 30. maja 2012, zmanjšanje sredstev za plačila pod raven, ki jo je predlagala Komisija, privedlo do nadaljnjega povečanja neporavnanih obveznosti, ki so konec leta 2011 že dosegle nezaslišano raven 207 milijard EUR; zato znova poziva Svet, naj ravna odgovorno in se vzdrži umetnega zmanjševanja plačil, tako da že vnaprej določi skupni znesek plačil, ne da bi upošteval oceno dejanskih potreb za doseganje dogovorjenih ciljev in zavez EU; poziva Svet, naj v primeru, da bo ravnal tako, jasno in javno opredeli in upraviči, katere od programov in projektov EU bi bilo treba preložiti ali povsem opustiti;

| 13. | ugotavlja, da je po oceni Komisije 43,7 % sredstev v predlogu proračuna za leto 2013 (tj. 64,5 milijarde EUR) namenjenih ciljem strategije Evropa 2020, kar je 0,2 % več kot v proračunu za leto 2012; ceni dejstvo, da so proračunske vrstice in programi, ki prispevajo k uresničevanju teh ciljev, v predlogu proračuna prvič jasno opredeljivi; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je po oceni Komisije 43,7 % sredstev v predlogu proračuna za leto 2013 (tj. 64,5 milijarde EUR) namenjenih ciljem strategije Evropa 2020, kar je 0,2 % več kot v proračunu za leto 2012; ceni dejstvo, da so proračunske vrstice in programi, ki prispevajo k uresničevanju teh ciljev, v predlogu proračuna prvič jasno opredeljivi;

| 14. | je seznanjen s skupno zgornjo mejo v znesku 2,4 milijarde EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v predlogu proračuna za leto 2013 in jo je odločen v celoti uporabiti – podobno kot druge mehanizme prilagodljivosti, ki jih predvideva medinstitucionalni sporazum – če se bo to izkazalo za potrebno za financiranje ciljev in prednostnih nalog, izhajajočih iz skupnih političnih zavez in odločitev, namreč tistih o strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

14.

je seznanjen s skupno zgornjo mejo v znesku 2,4 milijarde EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v predlogu proračuna za leto 2013 in jo je odločen v celoti uporabiti – podobno kot druge mehanizme prilagodljivosti, ki jih predvideva medinstitucionalni sporazum – če se bo to izkazalo za potrebno za financiranje ciljev in prednostnih nalog, izhajajočih iz skupnih političnih zavez in odločitev, namreč tistih o strategiji Evropa 2020;

| 15. | je seznanjen s tem, da razen upravnih odhodkov v predlogu proračuna za pristop Hrvaške julija 2013 niso predvidena druga sredstva; pričakuje, da bo prilagoditev večletnega finančnega okvira, ki jo predvideva točka 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, sprejeta brez zapletov, in poziva Komisijo, naj s spremembo proračuna pripravi predlog za ustrezna dodatna sredstva, takoj ko bodo pristopni akt ratificirale vse države članice; opominja, da je treba nove finančne zahteve financirati z dodatnimi finančnimi sredstvi, ne pa s prerazporeditvami za drugo polovico leta 2013; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s tem, da razen upravnih odhodkov v predlogu proračuna za pristop Hrvaške julija 2013 niso predvidena druga sredstva; pričakuje, da bo prilagoditev večletnega finančnega okvira, ki jo predvideva točka 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, sprejeta brez zapletov, in poziva Komisijo, naj s spremembo proračuna pripravi predlog za ustrezna dodatna sredstva, takoj ko bodo pristopni akt ratificirale vse države članice; opominja, da je treba nove finančne zahteve financirati z dodatnimi finančnimi sredstvi, ne pa s prerazporeditvami za drugo polovico leta 2013;

| 16. | opominja, da bo proračun za leto 2013 zadnji proračun trenutnega večletnega finančnega okvira, vendar ponavlja, da bodo zgornje meje večletnega finančnega okvira za leto 2013, dogovorjene z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, ostale kot referenca vsaj za zgornje meje finančnega okvira za leto 2014, če sporazum o slednjem ne bo dosežen, kot določa točka 30 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

16.

opominja, da bo proračun za leto 2013 zadnji proračun trenutnega večletnega finančnega okvira, vendar ponavlja, da bodo zgornje meje večletnega finančnega okvira za leto 2013, dogovorjene z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, ostale kot referenca vsaj za zgornje meje finančnega okvira za leto 2014, če sporazum o slednjem ne bo dosežen, kot določa točka 30 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

Razdelek 1a

| 17. | je seznanjen s predlogom Komisije za povečanje obveznosti v tem razdelku za 4,1 % (na 16 032 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom 2012; ugotavlja, da je predlagana raven sredstev za prevzem obveznosti nižja, kot omogoča finančni načrt (tj. TEN-T, EIT, Progress), zato bo razlika do zgornje meje večja (90,9 milijona EUR), kot je predvideno v finančnem načrtu (47,7 milijona EUR); je zadovoljen, da so se sredstva za prevzem obveznosti najbolj povečala v razdelku 1a, kjer je tudi večina politik in programov za rast, konkurenčnost in delovna mesta, kar je v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta v letu 2013; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen s predlogom Komisije za povečanje obveznosti v tem razdelku za 4,1 % (na 16 032 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom 2012; ugotavlja, da je predlagana raven sredstev za prevzem obveznosti nižja, kot omogoča finančni načrt (tj. TEN-T, EIT, Progress), zato bo razlika do zgornje meje večja (90,9 milijona EUR), kot je predvideno v finančnem načrtu (47,7 milijona EUR); je zadovoljen, da so se sredstva za prevzem obveznosti najbolj povečala v razdelku 1a, kjer je tudi večina politik in programov za rast, konkurenčnost in delovna mesta, kar je v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta v letu 2013;

| 18. | pozdravlja zlasti povečanje za sedmi okvirni program ES (+ 6,1 %), program za konkurenčnost in inovativnost (+ 7,3 %) in TEN-T (+ 6,4 %), ki so glavna orodja za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020; kljub temu obžaluje, da bo glede na zneske, ki jih predlaga Komisija, za pravno podlago dveh vodilnih programov, sedmega okvirnega programa in TEN-T, v zadnjem letu večletnega finančnega okvira dejansko namenjenih manj sredstev za prevzem obveznosti, kot je bilo predvideno (– 258,8 milijona EUR oziroma – 122,5 milijona EUR); obžaluje tudi, da predlog Komisije ne predvideva dovolj sredstev za neokrnjeno izvajanje programa „Inteligentna energija – Evropa“; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja zlasti povečanje za sedmi okvirni program ES (+ 6,1 %), program za konkurenčnost in inovativnost (+ 7,3 %) in TEN-T (+ 6,4 %), ki so glavna orodja za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020; kljub temu obžaluje, da bo glede na zneske, ki jih predlaga Komisija, za pravno podlago dveh vodilnih programov, sedmega okvirnega programa in TEN-T, v zadnjem letu večletnega finančnega okvira dejansko namenjenih manj sredstev za prevzem obveznosti, kot je bilo predvideno (– 258,8 milijona EUR oziroma – 122,5 milijona EUR); obžaluje tudi, da predlog Komisije ne predvideva dovolj sredstev za neokrnjeno izvajanje programa „Inteligentna energija – Evropa“;

| 19. | meni, da je precejšnje povečanje plačil za 17,8 % (na 13 552 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2012 realistična ocena dejanskih potreb v tem razdelku, zlasti za kritje zahtevkov za izplačila za raziskovalne projekte v naslednjem letu, izhajajočih iz pogodbenih obveznosti Unije; meni, da je raven plačil, ki jo predlaga Komisija, minimalna raven, potrebna v razdelku 1a; |
| --- | --- |

19.

meni, da je precejšnje povečanje plačil za 17,8 % (na 13 552 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2012 realistična ocena dejanskih potreb v tem razdelku, zlasti za kritje zahtevkov za izplačila za raziskovalne projekte v naslednjem letu, izhajajočih iz pogodbenih obveznosti Unije; meni, da je raven plačil, ki jo predlaga Komisija, minimalna raven, potrebna v razdelku 1a;

| 20. | je seznanjen z razlogi Komisije, na osnovi katerih je predlagala zmanjšanje v primerjavi s finančnim načrtom, kar je po njenem prepričanju omogočilo opredelitev morebitnih prihrankov v vrsticah, kjer je izvrševanje nezadostno, med drugim za sedmi okvirni program, TEN-T, Marco Polo, Progress, programa za statistiko in carino ter Fiscalis; namerava temeljito analizirati izvrševanje teh programov, da bi se prepričal o ustreznosti predlaganega zmanjšanja in preprečil neugodne posledice za zadevne programe; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z razlogi Komisije, na osnovi katerih je predlagala zmanjšanje v primerjavi s finančnim načrtom, kar je po njenem prepričanju omogočilo opredelitev morebitnih prihrankov v vrsticah, kjer je izvrševanje nezadostno, med drugim za sedmi okvirni program, TEN-T, Marco Polo, Progress, programa za statistiko in carino ter Fiscalis; namerava temeljito analizirati izvrševanje teh programov, da bi se prepričal o ustreznosti predlaganega zmanjšanja in preprečil neugodne posledice za zadevne programe;

| 21. | opominja na skupno izjavo z dne 1. decembra 2011 o financiranju dodatnih stroškov projekta ITER v obdobju 2012–2013, s katero so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili tudi o tem, da bodo zagotovili 360 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v proračunskem postopku za leto 2013, „pri čemer bi se v celoti izkoristile določbe finančne uredbe in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in izključili nadaljnji pregledi večletnega finančnega okvira, povezani s projektom ITER“; je zaskrbljen, da Komisija predlaga financiranje tega dodatnega zneska izključno s prerazporeditvijo iz vrstic sedmega okvirnega programa, v nasprotju z dolgoletnim stališčem Parlamenta o tej zadevi; je v celoti seznanjen s trditvijo Komisije, da ta znesek izvira iz prihrankov zaradi uspešnosti pri sedmem okvirnem programu in da zmanjšanje upravnih vrstic ne bo škodovalo izvajanju programa; namerava nadalje preučiti to trditev in raziskati tudi druga razpoložljiva sredstva, ki jih v ta namen ponujata Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 in finančna uredba; |
| --- | --- |

21.

opominja na skupno izjavo z dne 1. decembra 2011 o financiranju dodatnih stroškov projekta ITER v obdobju 2012–2013, s katero so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili tudi o tem, da bodo zagotovili 360 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v proračunskem postopku za leto 2013, „pri čemer bi se v celoti izkoristile določbe finančne uredbe in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in izključili nadaljnji pregledi večletnega finančnega okvira, povezani s projektom ITER“; je zaskrbljen, da Komisija predlaga financiranje tega dodatnega zneska izključno s prerazporeditvijo iz vrstic sedmega okvirnega programa, v nasprotju z dolgoletnim stališčem Parlamenta o tej zadevi; je v celoti seznanjen s trditvijo Komisije, da ta znesek izvira iz prihrankov zaradi uspešnosti pri sedmem okvirnem programu in da zmanjšanje upravnih vrstic ne bo škodovalo izvajanju programa; namerava nadalje preučiti to trditev in raziskati tudi druga razpoložljiva sredstva, ki jih v ta namen ponujata Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 in finančna uredba;

| 22. | poudarja potrebo po ustreznem številu zaposlenih za Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije, da bi zagotovili skrbno upravljanje in dobro izvrševanje prispevka EU k projektu ITER; je zaskrbljen zaradi sedanjega števila zaposlenih, ki ga predlaga Komisija; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po ustreznem številu zaposlenih za Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije, da bi zagotovili skrbno upravljanje in dobro izvrševanje prispevka EU k projektu ITER; je zaskrbljen zaradi sedanjega števila zaposlenih, ki ga predlaga Komisija;

| 23. | priznava osrednjo vlogo, ki jo imajo mala in srednja podjetja kot gonilo gospodarstva EU in vir 85 % delovnih mest v zadnjih desetih letih; opozarja na težave, s katerimi se mala in srednja podjetja že tradicionalno soočajo pri dostopu do trgov kapitala za raziskave in inovacije, ki pa so se še zaostrile zaradi trenutne finančne krize; je trdno prepričan, da bi moral proračun EU prispevati k odpravi te tržne pomanjkljivosti, tako da bi inovativnim malim in srednjim podjetjem olajšal dostop do dolžniškega in kapitalskega financiranja, ter pozdravlja nedavni predlog Komisije za vzpostavitev posebne niše za mala in srednja podjetja v okviru obstoječega sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja; podpira tudi predlagano povečanje za finančne instrumente v okviru programov za konkurenčnost in inovativnost ter podjetništvo in inovativnost (za 14,7 milijona EUR), saj sta se izkazala za uspešna, povpraševanje med malimi in srednjimi podjetji pa je naraslo; |
| --- | --- |

23.

priznava osrednjo vlogo, ki jo imajo mala in srednja podjetja kot gonilo gospodarstva EU in vir 85 % delovnih mest v zadnjih desetih letih; opozarja na težave, s katerimi se mala in srednja podjetja že tradicionalno soočajo pri dostopu do trgov kapitala za raziskave in inovacije, ki pa so se še zaostrile zaradi trenutne finančne krize; je trdno prepričan, da bi moral proračun EU prispevati k odpravi te tržne pomanjkljivosti, tako da bi inovativnim malim in srednjim podjetjem olajšal dostop do dolžniškega in kapitalskega financiranja, ter pozdravlja nedavni predlog Komisije za vzpostavitev posebne niše za mala in srednja podjetja v okviru obstoječega sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja; podpira tudi predlagano povečanje za finančne instrumente v okviru programov za konkurenčnost in inovativnost ter podjetništvo in inovativnost (za 14,7 milijona EUR), saj sta se izkazala za uspešna, povpraševanje med malimi in srednjimi podjetji pa je naraslo;

| 24. | globoko obžaluje, da so bila v času gospodarske krize in zlasti visoke brezposelnosti mladih sredstva za program Progress zmanjšana za 5,3 milijona EUR v primerjavi s finančnim programom, s čimer so se takorekoč vrnila na raven iz leta 2012, kljub dosedanji uspešnosti tega programa, tudi delov za enakost spolov in boj proti diskriminaciji; ponovno poudarja, da so socialni programi EU bistveni za uresničevanje socialnih in zaposlitvenih ciljev strategije Evropa 2020; obžaluje dejstvo, da Komisija niti v zadnjem letu sedanjega finančnega okvira ni izkoristila priložnosti, da bi v okviru tega programa vrnila 60 milijonov EUR, prerazporejenih v korist mikrofinančnega instrumenta Progress, k čemur se je zavezala leta 2010; |
| --- | --- |

24.

globoko obžaluje, da so bila v času gospodarske krize in zlasti visoke brezposelnosti mladih sredstva za program Progress zmanjšana za 5,3 milijona EUR v primerjavi s finančnim programom, s čimer so se takorekoč vrnila na raven iz leta 2012, kljub dosedanji uspešnosti tega programa, tudi delov za enakost spolov in boj proti diskriminaciji; ponovno poudarja, da so socialni programi EU bistveni za uresničevanje socialnih in zaposlitvenih ciljev strategije Evropa 2020; obžaluje dejstvo, da Komisija niti v zadnjem letu sedanjega finančnega okvira ni izkoristila priložnosti, da bi v okviru tega programa vrnila 60 milijonov EUR, prerazporejenih v korist mikrofinančnega instrumenta Progress, k čemur se je zavezala leta 2010;

| 25. | pozdravlja odločitev Komisije, da v predlog proračuna že tretje leto zapored vključi sredstva za plačila (50 milijonov EUR) za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poudarja, da to dejstvo omenjenemu skladu ne daje samo večje prepoznavnosti, temveč se je tako mogoče izogniti tudi prerazporeditvam iz proračunskih vrstic, ki so namenjene doseganju drugih ciljev in zadostitvi drugih potreb; prav tako poudarja, da je treba še poenostaviti praktične vidike postopka za mobilizacijo tega sklada, zlasti v okviru potekajočih pogajanj o novi uredbi o ESPG; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odločitev Komisije, da v predlog proračuna že tretje leto zapored vključi sredstva za plačila (50 milijonov EUR) za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poudarja, da to dejstvo omenjenemu skladu ne daje samo večje prepoznavnosti, temveč se je tako mogoče izogniti tudi prerazporeditvam iz proračunskih vrstic, ki so namenjene doseganju drugih ciljev in zadostitvi drugih potreb; prav tako poudarja, da je treba še poenostaviti praktične vidike postopka za mobilizacijo tega sklada, zlasti v okviru potekajočih pogajanj o novi uredbi o ESPG;

| 26. | obžaluje, da je prispevek za vodilno pobudo „Mladi in mobilnost“ nekoliko manjši kot v preteklem letu; v zvezi s tem opozarja na dodano vrednost programov vseživljenjskega učenja, Erasmus in Erasmus Mundus, ki so bili kljub skromnemu finančnemu prispevku zelo uspešni v smislu učinkovitega izvrševanja in pozitivne podobe Unije pri državljanih; opozarja, da je v mnogih državah EU gospodarska in finančna kriza občutno prizadela mlade, zato sta v tem okviru za posodobitev sistema izobraževanja in usposabljanja, zvišanje ravni znanj, mobilnosti in prilagodljivosti mladih ter s tem za splošni prispevek k inovativni, pametni in vključujoči Evropi, ki temelji na znanju, pomembna financiranje in usmerjenost k izobraževalnim programom, programom mobilnosti ter programom vseživljenjskega učenja; v ta namen odločno podpira zavzemanje za enake priložnosti, da se mladim ne glede na njihovo izobrazbo omogoči, da bodo imeli koristi od različnih programov in politik EU za mlade; zato nasprotuje predlaganemu zmanjšanju sredstev za program vseživljenjskega učenja za 10,2 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2012 in namerava v skladu z uveljavljenim pristopom iz zadnjih proračunskih postopkov in glede na odličen uspeh programa povečati sredstva za prevzem obveznosti v tej proračunski vrstici; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da je prispevek za vodilno pobudo „Mladi in mobilnost“ nekoliko manjši kot v preteklem letu; v zvezi s tem opozarja na dodano vrednost programov vseživljenjskega učenja, Erasmus in Erasmus Mundus, ki so bili kljub skromnemu finančnemu prispevku zelo uspešni v smislu učinkovitega izvrševanja in pozitivne podobe Unije pri državljanih; opozarja, da je v mnogih državah EU gospodarska in finančna kriza občutno prizadela mlade, zato sta v tem okviru za posodobitev sistema izobraževanja in usposabljanja, zvišanje ravni znanj, mobilnosti in prilagodljivosti mladih ter s tem za splošni prispevek k inovativni, pametni in vključujoči Evropi, ki temelji na znanju, pomembna financiranje in usmerjenost k izobraževalnim programom, programom mobilnosti ter programom vseživljenjskega učenja; v ta namen odločno podpira zavzemanje za enake priložnosti, da se mladim ne glede na njihovo izobrazbo omogoči, da bodo imeli koristi od različnih programov in politik EU za mlade; zato nasprotuje predlaganemu zmanjšanju sredstev za program vseživljenjskega učenja za 10,2 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2012 in namerava v skladu z uveljavljenim pristopom iz zadnjih proračunskih postopkov in glede na odličen uspeh programa povečati sredstva za prevzem obveznosti v tej proračunski vrstici;

| 27. | poudarja, da ima program TEN-T z naložbami v infrastrukturo velike evropske dodane vrednosti osrednjo vlogo pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020; meni, da je ta program bistven za povečanje konkurenčnosti EU kot celote, kar dosega z gradnjo manjkajoče infrastrukture in odpravo ozkih grl na notranjem trgu; poudarja, da infrastrukturni projekti tudi neposredno prispevajo k rasti, saj spodbujajo zaposlovanje med fazo gradnje; izpostavlja vlogo programa TEN-T pri doseganju ciljev glede prilagoditve podnebnim spremembam z zagotavljanjem trajnostnosti prometnih omrežij EU v prihodnosti; pozdravlja povečanje za približno 85 milijonov EUR v primerjavi s proračunom 2012, ki ga predlaga Komisija, vendar zahteva dodatna pojasnila o predlaganem zmanjšanju za 118 milijonov EUR v primerjavi s finančnim načrtom; opominja, da je bil glavni program TEN-T v celoti izvršen leta 2011 in poudarja, da bo mogoče končno oceno o tem, kako so bile odobritve uresničene in plačane za projekte v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, pripraviti šele leta 2017; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da ima program TEN-T z naložbami v infrastrukturo velike evropske dodane vrednosti osrednjo vlogo pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020; meni, da je ta program bistven za povečanje konkurenčnosti EU kot celote, kar dosega z gradnjo manjkajoče infrastrukture in odpravo ozkih grl na notranjem trgu; poudarja, da infrastrukturni projekti tudi neposredno prispevajo k rasti, saj spodbujajo zaposlovanje med fazo gradnje; izpostavlja vlogo programa TEN-T pri doseganju ciljev glede prilagoditve podnebnim spremembam z zagotavljanjem trajnostnosti prometnih omrežij EU v prihodnosti; pozdravlja povečanje za približno 85 milijonov EUR v primerjavi s proračunom 2012, ki ga predlaga Komisija, vendar zahteva dodatna pojasnila o predlaganem zmanjšanju za 118 milijonov EUR v primerjavi s finančnim načrtom; opominja, da je bil glavni program TEN-T v celoti izvršen leta 2011 in poudarja, da bo mogoče končno oceno o tem, kako so bile odobritve uresničene in plačane za projekte v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, pripraviti šele leta 2017;

| 28. | meni, da potrebuje program za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike primerno financiranje za leto 2013; poudarja svoje razočaranje nad odsotnostjo proračunske vrstice za turizem ter obžaluje stalno zmanjševanje proračunskih sredstev, dodeljenih za varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

28.

meni, da potrebuje program za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike primerno financiranje za leto 2013; poudarja svoje razočaranje nad odsotnostjo proračunske vrstice za turizem ter obžaluje stalno zmanjševanje proračunskih sredstev, dodeljenih za varnost v cestnem prometu;

| 29. | poudarja, da so nujno potrebne inovativne rešitve za mobilizacijo večjega deleža zasebnih ali javnih sredstev in za razširitev obsega finančnih instrumentov, ki so na voljo za infrastrukturne projekte; v celoti podpira pilotno fazo pobude projektnih obveznic, saj gre za način za spodbujanje naložbenih zmogljivosti na področju transporta, energije ter informacijskih in komunikacijskih omrežij EU; pozdravlja dejstvo, da predlog proračuna vključuje sredstva za pilotno fazo, četudi se ta sredstva dejansko prerazporedijo v ustreznih proračunskih vrsticah (okvirni program za konkurenčnost in inovativnost – TEN-T – TEN-E), kot se je dogovoril zakonodajni organ; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so nujno potrebne inovativne rešitve za mobilizacijo večjega deleža zasebnih ali javnih sredstev in za razširitev obsega finančnih instrumentov, ki so na voljo za infrastrukturne projekte; v celoti podpira pilotno fazo pobude projektnih obveznic, saj gre za način za spodbujanje naložbenih zmogljivosti na področju transporta, energije ter informacijskih in komunikacijskih omrežij EU; pozdravlja dejstvo, da predlog proračuna vključuje sredstva za pilotno fazo, četudi se ta sredstva dejansko prerazporedijo v ustreznih proračunskih vrsticah (okvirni program za konkurenčnost in inovativnost – TEN-T – TEN-E), kot se je dogovoril zakonodajni organ;

| 30. | globoko obžaluje, da je Komisija predlagala zmanjšanje sredstev za evropske nadzorne organe glede na predvideni znesek v finančnem načrtu, kar je v nasprotju z vztrajnimi pozivi Evropskega parlamenta, da je treba te organe ustrezno financirati; meni, da trenutna raven sredstev ne bo zadostovala za učinkovito opravljanje nalog teh agencij, zlasti za zaposlovanje visoko usposobljenih strokovnjakov; meni, da bi bilo treba dodatne naloge, podeljene evropskim nadzornim organom, dopolniti z oceno stroškov; zato je trdno odločen sredstva povrniti vsaj na raven iz leta 2012 za Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter povečati sredstva za Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaradi novih nalog, ki so mu bile zaupane; |
| --- | --- |

30.

globoko obžaluje, da je Komisija predlagala zmanjšanje sredstev za evropske nadzorne organe glede na predvideni znesek v finančnem načrtu, kar je v nasprotju z vztrajnimi pozivi Evropskega parlamenta, da je treba te organe ustrezno financirati; meni, da trenutna raven sredstev ne bo zadostovala za učinkovito opravljanje nalog teh agencij, zlasti za zaposlovanje visoko usposobljenih strokovnjakov; meni, da bi bilo treba dodatne naloge, podeljene evropskim nadzornim organom, dopolniti z oceno stroškov; zato je trdno odločen sredstva povrniti vsaj na raven iz leta 2012 za Evropski bančni organ (EBA) in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter povečati sredstva za Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) zaradi novih nalog, ki so mu bile zaupane;

Razdelek 1b

| 31. | ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2013 predvideno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 3,3 % (na 54 498 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2012, od česar je 42 144 milijonov EUR namenjenih strukturnima skladoma (Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad), 12 354 milijonov EUR pa kohezijskemu skladu; poudarja, da se je zaradi zmanjšanja obveznosti za tehnično pomoč v predlogu proračuna v primerjavi z zneskom, ki je bil prvotno predviden v finančnem načrtu, razlika do zgornje meje povečala na 25 milijonov EUR v primerjavi s prvotno napovedjo v znesku 0,4 milijona EUR; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2013 predvideno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 3,3 % (na 54 498 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2012, od česar je 42 144 milijonov EUR namenjenih strukturnima skladoma (Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski socialni sklad), 12 354 milijonov EUR pa kohezijskemu skladu; poudarja, da se je zaradi zmanjšanja obveznosti za tehnično pomoč v predlogu proračuna v primerjavi z zneskom, ki je bil prvotno predviden v finančnem načrtu, razlika do zgornje meje povečala na 25 milijonov EUR v primerjavi s prvotno napovedjo v znesku 0,4 milijona EUR;

| 32. | obžaluje predlagano zmanjšanje sredstev za tehnično pomoč za makroregijske strategije; znova opozarja, da je treba še naprej zagotavljati tehnično in upravno podporo za izvajanje strategij, pa tudi za semenski kapital za nove projekte, kot priča tudi visoka stopnja izvrševanja v letu 2011; |
| --- | --- |

32.

obžaluje predlagano zmanjšanje sredstev za tehnično pomoč za makroregijske strategije; znova opozarja, da je treba še naprej zagotavljati tehnično in upravno podporo za izvajanje strategij, pa tudi za semenski kapital za nove projekte, kot priča tudi visoka stopnja izvrševanja v letu 2011;

| 33. | poudarja, da je kohezijska politika že zdavnaj dokazala svojo dodano vrednost kot nujno naložbeno orodje za učinkovito rast in nova delovna mesta, saj ustrezno odgovarja na naložbene potrebe regij, s tem pa ne prispeva samo k zmanjšanju razlik med njimi, temveč tudi h gospodarski oživitvi in razvoju Unije kot celote; meni tudi, da sta strukturna sklada ključni orodji – tako zaradi obsega finančnih sredstev kot zaradi zastavljenih ciljev – za pospeševanje gospodarskega okrevanja v EU ter izpolnjevanja ciljev glede trajnostne rasti in zaposlovanja iz strategije Evropa 2020; zato pozdravlja pobudo Komisije za reprogramiranje, kjer je mogoče, 82 milijard EUR nerazporejenih sredstev iz strukturnih skladov v nekaterih državah članicah v korist malih in srednjih podjetij ter zaposlovanja mladih, v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta za leto 2013; ugotavlja, da je bilo po podatkih Komisije 7,3 milijarde EUR finančnih sredstev EU v tem okviru predvidenih za pospešeno izvajanje ali ponovno dodelitev; zahteva, da se ga redno obvešča o izvajanju te pobude na nacionalni ravni, njenih predvidenih učinkih na rast in delovna mesta ter njenih morebitnih posledicah za proračun 2013; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je kohezijska politika že zdavnaj dokazala svojo dodano vrednost kot nujno naložbeno orodje za učinkovito rast in nova delovna mesta, saj ustrezno odgovarja na naložbene potrebe regij, s tem pa ne prispeva samo k zmanjšanju razlik med njimi, temveč tudi h gospodarski oživitvi in razvoju Unije kot celote; meni tudi, da sta strukturna sklada ključni orodji – tako zaradi obsega finančnih sredstev kot zaradi zastavljenih ciljev – za pospeševanje gospodarskega okrevanja v EU ter izpolnjevanja ciljev glede trajnostne rasti in zaposlovanja iz strategije Evropa 2020; zato pozdravlja pobudo Komisije za reprogramiranje, kjer je mogoče, 82 milijard EUR nerazporejenih sredstev iz strukturnih skladov v nekaterih državah članicah v korist malih in srednjih podjetij ter zaposlovanja mladih, v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta za leto 2013; ugotavlja, da je bilo po podatkih Komisije 7,3 milijarde EUR finančnih sredstev EU v tem okviru predvidenih za pospešeno izvajanje ali ponovno dodelitev; zahteva, da se ga redno obvešča o izvajanju te pobude na nacionalni ravni, njenih predvidenih učinkih na rast in delovna mesta ter njenih morebitnih posledicah za proračun 2013;

| 34. | je izredno zaskrbljen zaradi stanja plačil za kohezijske projekte v tem razdelku in ugotavlja, da sta se dve tretjini vseh neporavnanih obveznosti konec leta 2011 (tj. 135,8 milijarde EUR) nanašali prav na neplačane projekte v okviru kohezijske politike; opominja, da Komisija konec leta 2011 ni mogla izplačati upravičenih zahtevkov v znesku 11 milijard EUR, ki so jih vložili upravičenci za projekte, ker v proračunu predvidena raven proračunskih sredstev za plačila ni zadoščala; ugotavlja, da je to privedlo do precejšnjega zaostanka pri plačilih, ki ga bo treba rešiti tako, da se v letu 2012 predvidi zadostna sredstva za plačila; odločno poudarja, da ne bo dovolil, da se kaj takega ponovi v letu 2013; |
| --- | --- |

34.

je izredno zaskrbljen zaradi stanja plačil za kohezijske projekte v tem razdelku in ugotavlja, da sta se dve tretjini vseh neporavnanih obveznosti konec leta 2011 (tj. 135,8 milijarde EUR) nanašali prav na neplačane projekte v okviru kohezijske politike; opominja, da Komisija konec leta 2011 ni mogla izplačati upravičenih zahtevkov v znesku 11 milijard EUR, ki so jih vložili upravičenci za projekte, ker v proračunu predvidena raven proračunskih sredstev za plačila ni zadoščala; ugotavlja, da je to privedlo do precejšnjega zaostanka pri plačilih, ki ga bo treba rešiti tako, da se v letu 2012 predvidi zadostna sredstva za plačila; odločno poudarja, da ne bo dovolil, da se kaj takega ponovi v letu 2013;

| 35. | v zvezi s tem opominja, da je leto 2013 zadnje leto trenutnega večletnega finančnega okvira, ko bo izvrševanje projektov potekalo s polno hitrostjo in naj bi se po pričakovanjih še pospešilo, Komisija pa naj bi večino zahtevkov za izplačilo prejela v drugi polovici leta; poziva Svet in Komisijo, naj skupaj s Parlamentom nemudoma analizirata in ocenita zadevne zneske in potrebe, da izvajanje v letu 2013 ne bo ogroženo; poudarja, da bi lahko nezadostna sredstva za plačila ogrozila trenutno dobro delujoče programe; prav tako poudarja, da bo v letu 2013 poteklo pravilo N+3, zato bodo morali biti zahtevki za izplačilo iz 12 držav članic predloženi v dveh letnih tranšah obveznosti (2010 in 2011 v skladu s pravilom N+3 oziroma N+2); zato meni, da je predlagano povečanje sredstev za plačila za 11,7 % v primerjavi s preteklim letom (na 48 975 milijona EUR) minimum, saj se, kot navaja Komisija, strogo nanaša na leto 2013 ob predvidevanju, da bodo potrebe po plačilih iz prejšnjih let pokrite; |
| --- | --- |

35.

v zvezi s tem opominja, da je leto 2013 zadnje leto trenutnega večletnega finančnega okvira, ko bo izvrševanje projektov potekalo s polno hitrostjo in naj bi se po pričakovanjih še pospešilo, Komisija pa naj bi večino zahtevkov za izplačilo prejela v drugi polovici leta; poziva Svet in Komisijo, naj skupaj s Parlamentom nemudoma analizirata in ocenita zadevne zneske in potrebe, da izvajanje v letu 2013 ne bo ogroženo; poudarja, da bi lahko nezadostna sredstva za plačila ogrozila trenutno dobro delujoče programe; prav tako poudarja, da bo v letu 2013 poteklo pravilo N+3, zato bodo morali biti zahtevki za izplačilo iz 12 držav članic predloženi v dveh letnih tranšah obveznosti (2010 in 2011 v skladu s pravilom N+3 oziroma N+2); zato meni, da je predlagano povečanje sredstev za plačila za 11,7 % v primerjavi s preteklim letom (na 48 975 milijona EUR) minimum, saj se, kot navaja Komisija, strogo nanaša na leto 2013 ob predvidevanju, da bodo potrebe po plačilih iz prejšnjih let pokrite;

| 36. | meni, da je povečanje plačil zgolj prvi korak za pokritje dejanskih potreb tekočih projektov, in znova izraža zaskrbljenost glede morebitnega pomanjkanja sredstev na področju kohezijske politike; poziva Svet in Komisijo, naj preudarno ocenita dejanske potrebe po plačilih v letu 2013 v razdelku 1b, da bi se izognila nerealističnim zmanjšanjem, in naj ne sprejemata odločitev v nasprotju z napovedmi, ki jih posredujejo države članice in ki jih Komisija uporabi za pripravo predloga proračuna; zato namerava nasprotovati vsem zmanjšanjem plačil v primerjavi z ravnjo v predlogu proračuna za leto 2013; |
| --- | --- |

36.

meni, da je povečanje plačil zgolj prvi korak za pokritje dejanskih potreb tekočih projektov, in znova izraža zaskrbljenost glede morebitnega pomanjkanja sredstev na področju kohezijske politike; poziva Svet in Komisijo, naj preudarno ocenita dejanske potrebe po plačilih v letu 2013 v razdelku 1b, da bi se izognila nerealističnim zmanjšanjem, in naj ne sprejemata odločitev v nasprotju z napovedmi, ki jih posredujejo države članice in ki jih Komisija uporabi za pripravo predloga proračuna; zato namerava nasprotovati vsem zmanjšanjem plačil v primerjavi z ravnjo v predlogu proračuna za leto 2013;

| 37. | poziva tudi Komisijo in Svet, naj v primeru, da sredstva za plačila ne bodo zadostovala za pokritje dejanskih potreb v tem letu, pravočasno predložita in sprejmeta spremembo proračuna ter tako izpolnita skupne zaveze, sprejete v medinstitucionalni izjavi iz decembra 2011; |
| --- | --- |

37.

poziva tudi Komisijo in Svet, naj v primeru, da sredstva za plačila ne bodo zadostovala za pokritje dejanskih potreb v tem letu, pravočasno predložita in sprejmeta spremembo proračuna ter tako izpolnita skupne zaveze, sprejete v medinstitucionalni izjavi iz decembra 2011;

Razdelek 2

| 38. | ugotavlja, da predlog proračuna za leto 2013 predvideva povečanje obveznosti za 0,6 % (na 60 307 milijonov EUR) in povečanje plačil za 1,6 % (na 57 964 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2012; poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto; opozarja, da je to povečanje delno posledica nepretrganega postopnega uvajanja neposrednih plačil za nove države članice in dodatnih potreb projektov za razvoj podeželja; poudarja, da so predlagana sredstva za tržne intervencije v letu 2013 za 419 milijonov EUR nižja kot v proračunu za leto 2012; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da predlog proračuna za leto 2013 predvideva povečanje obveznosti za 0,6 % (na 60 307 milijonov EUR) in povečanje plačil za 1,6 % (na 57 964 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2012; poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto; opozarja, da je to povečanje delno posledica nepretrganega postopnega uvajanja neposrednih plačil za nove države članice in dodatnih potreb projektov za razvoj podeželja; poudarja, da so predlagana sredstva za tržne intervencije v letu 2013 za 419 milijonov EUR nižja kot v proračunu za leto 2012;

| 39. | ugotavlja, da je predvidena razlika do posebne zgornje meje v znesku 809 milijonov EUR za odhodke, povezane s trgom, in neposredno pomoč v razdelku 2 v primerjavi z letom 2012 precej višja, kar je po besedah Komisije predvsem enkraten učinek zaradi ukinitve sklada za prestrukturiranje industrije sladkorja; izraža zadovoljstvo, saj ta razlika do zgornje meje pomeni, da se mehanizem finančne discipline v letu 2013 ne bo uporabljal; poudarja, da je v tem razdelku potrebna zadostna razlika do zgornje meje, da bo mogoče ublažiti morebitno krizo v kmetijskem sektorju, kakršna se je zgodila v preteklih letih zaradi bakterije EHEC; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da je predvidena razlika do posebne zgornje meje v znesku 809 milijonov EUR za odhodke, povezane s trgom, in neposredno pomoč v razdelku 2 v primerjavi z letom 2012 precej višja, kar je po besedah Komisije predvsem enkraten učinek zaradi ukinitve sklada za prestrukturiranje industrije sladkorja; izraža zadovoljstvo, saj ta razlika do zgornje meje pomeni, da se mehanizem finančne discipline v letu 2013 ne bo uporabljal; poudarja, da je v tem razdelku potrebna zadostna razlika do zgornje meje, da bo mogoče ublažiti morebitno krizo v kmetijskem sektorju, kakršna se je zgodila v preteklih letih zaradi bakterije EHEC;

| 40. | poudarja, da je leto 2013 zadnje leto trenutnega programskega obdobja, zato je treba v razdelku 2 zagotoviti primerno raven sredstev za plačila, predvsem za kritje potreb potekajočih projektov za razvoj podeželja in projekta LIFE+; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je leto 2013 zadnje leto trenutnega programskega obdobja, zato je treba v razdelku 2 zagotoviti primerno raven sredstev za plačila, predvsem za kritje potreb potekajočih projektov za razvoj podeželja in projekta LIFE+;

| 41. | poudarja, da je razdelek 2 osrednjega pomena za uresničenje ciljev strategije EU 2020 za trajnostno rast in zaposlovanje, zlasti prek programov za razvoj podeželja; poudarja, da je treba podpreti mala in srednja podjetja na podeželju, saj so glavni vir zaposlovanja, s posebnim poudarkom na mladih; v zvezi s tem pozdravlja predlagano povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 1,3 % (na 14 808 milijonov EUR) za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je razdelek 2 osrednjega pomena za uresničenje ciljev strategije EU 2020 za trajnostno rast in zaposlovanje, zlasti prek programov za razvoj podeželja; poudarja, da je treba podpreti mala in srednja podjetja na podeželju, saj so glavni vir zaposlovanja, s posebnim poudarkom na mladih; v zvezi s tem pozdravlja predlagano povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 1,3 % (na 14 808 milijonov EUR) za razvoj podeželja;

| 42. | ugotavlja, da so sredstva v razdelku 2 nižja kot ocenjene potrebe, saj naj bi bili namenski prejemki Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v letu 2013 višji (1 332,8 milijona EUR) kot v letu 2012 (1 010 milijonov EUR); ugotavlja, da bo do razlike prišlo zaradi preostalih sredstev začasnega sklada za prestrukturiranje industrije sladkorja (647,8 milijona EUR), medtem ko naj bi bili namenski prejemki po računovodski potrditvi obračunov po pričakovanjih nižji kot v letu 2012 (400 milijonov EUR v predlogu proračuna za leto 2013 v primerjavi s 600 milijoni EUR v proračunu za leto 2012); opominja, da bodo trenutne ocene jeseni prilagojene na podlagi dejanski potreb, in sicer s pisnim predlogom spremembe v zvezi s kmetijstvom; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da so sredstva v razdelku 2 nižja kot ocenjene potrebe, saj naj bi bili namenski prejemki Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v letu 2013 višji (1 332,8 milijona EUR) kot v letu 2012 (1 010 milijonov EUR); ugotavlja, da bo do razlike prišlo zaradi preostalih sredstev začasnega sklada za prestrukturiranje industrije sladkorja (647,8 milijona EUR), medtem ko naj bi bili namenski prejemki po računovodski potrditvi obračunov po pričakovanjih nižji kot v letu 2012 (400 milijonov EUR v predlogu proračuna za leto 2013 v primerjavi s 600 milijoni EUR v proračunu za leto 2012); opominja, da bodo trenutne ocene jeseni prilagojene na podlagi dejanski potreb, in sicer s pisnim predlogom spremembe v zvezi s kmetijstvom;

| 43. | opozarja, da nestanovitnost cen v tem sektorju povzroča velike težave, in odobrava ukrepe za boj proti špekulacijam s kmetijskimi proizvodi; poziva Komisijo in Svet, naj skrbno spremljata dohajanje na kmetijskih trgih; v tem kontekstu Komisijo spominja na zahtevo Parlamenta, naj ustanovi opazovalnico za cene in marže, da bi zagotovila boljšo prilagodljivost cen in večjo preglednost pri določanju cen živil, na katero pa se doslej še ni odzvala; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da nestanovitnost cen v tem sektorju povzroča velike težave, in odobrava ukrepe za boj proti špekulacijam s kmetijskimi proizvodi; poziva Komisijo in Svet, naj skrbno spremljata dohajanje na kmetijskih trgih; v tem kontekstu Komisijo spominja na zahtevo Parlamenta, naj ustanovi opazovalnico za cene in marže, da bi zagotovila boljšo prilagodljivost cen in večjo preglednost pri določanju cen živil, na katero pa se doslej še ni odzvala;

| 44. | ugotavlja, da je razlog za predlagano povečanje odhodkov za neposredno pomoč predvsem uvajanje neposrednih plačil v EU-12, zaradi česar bo v letu 2013 potrebnih dodatnih 860 milijonov EUR proračunskih sredstev, medtem ko se bodo odhodki za tržne intervencije predvidoma zmanjšali, in sicer po zaslugi višjih namenskih prejemkov in ugodnih tržnih razmer za večino sektorjev; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je razlog za predlagano povečanje odhodkov za neposredno pomoč predvsem uvajanje neposrednih plačil v EU-12, zaradi česar bo v letu 2013 potrebnih dodatnih 860 milijonov EUR proračunskih sredstev, medtem ko se bodo odhodki za tržne intervencije predvidoma zmanjšali, in sicer po zaslugi višjih namenskih prejemkov in ugodnih tržnih razmer za večino sektorjev;

| 45. | ugotavlja, da so se zneski, dodeljeni nekaterim proračunskim vrsticam, tudi programu mleko za šole, precej zmanjšali, zato od Komisije zahteva, da Parlamentu posreduje obrazložitev; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da so se zneski, dodeljeni nekaterim proračunskim vrsticam, tudi programu mleko za šole, precej zmanjšali, zato od Komisije zahteva, da Parlamentu posreduje obrazložitev;

| 46. | poudarja, da so politike in proračun EU bistvene za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; meni, da so v zvezi s tem podnebni ukrepi in okoljski cilji vprašanja, ki zadevajo vsa področja, in da jih je treba pretvoriti v konkretne ukrepe, ki se bodo izvajali v okviru različnih programov in politik EU in tako bistveno prispevali k trajnostni rasti in učinkovitem reševanju glavnih izzivov, kot so pomanjkanje virov in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so politike in proračun EU bistvene za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; meni, da so v zvezi s tem podnebni ukrepi in okoljski cilji vprašanja, ki zadevajo vsa področja, in da jih je treba pretvoriti v konkretne ukrepe, ki se bodo izvajali v okviru različnih programov in politik EU in tako bistveno prispevali k trajnostni rasti in učinkovitem reševanju glavnih izzivov, kot so pomanjkanje virov in podnebne spremembe;

| 47. | v ugotavlja, da je predlagano rahlo povečanje sredstev za obveznosti za 3,3 % na 366,6 milijona EUR za projekt LIFE +, vendar obžaluje, da je to še vedno za 10,55 milijona EUR manj, kot je bilo predvideno v finančnem načrtu iz januarja 2012; namerava v zvezi s tem preučiti vse določbe iz točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

47.

v ugotavlja, da je predlagano rahlo povečanje sredstev za obveznosti za 3,3 % na 366,6 milijona EUR za projekt LIFE +, vendar obžaluje, da je to še vedno za 10,55 milijona EUR manj, kot je bilo predvideno v finančnem načrtu iz januarja 2012; namerava v zvezi s tem preučiti vse določbe iz točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 48. | pozdravlja zneske, ki jih Komisija predlaga za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam; poziva Svet, naj spoštuje skupni sklep, sprejet ob koncu leta 2011, o nadaljevanju financiranja tega programa za leti 2012 in 2013; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja zneske, ki jih Komisija predlaga za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam; poziva Svet, naj spoštuje skupni sklep, sprejet ob koncu leta 2011, o nadaljevanju financiranja tega programa za leti 2012 in 2013;

| 49. | obžaluje da se nadaljuje subvencioniranje pridelovanja tobaka v EU, ker je v nasprotju s cilji zdravstvene politike EU; |
| --- | --- |

49.

obžaluje da se nadaljuje subvencioniranje pridelovanja tobaka v EU, ker je v nasprotju s cilji zdravstvene politike EU;

| 50. | meni, da je treba ohraniti finančno podporo za skupno ribiško politiko glede na njeno bližnjo reformo; poudarja, da je treba zlasti podpreti mala in srednja podjetja v ribiškem sektorju ter spodbujati zaposlovanje mladih na tem področju, obenem pa zagotoviti trajnostno naravo skupne ribiške politike ter podpirati ukrepe za zagotavljanje socialne, ekonomske in okoljske trajnosti tega sektorja; v zvezi s tem pozdravlja predlagano povečanje sredstev za Evropski sklad za ribištvo v primerjavi s proračunom za leto 2012, in sicer povečanje obveznosti za 2,2 % (na 687,2 milijona EUR) in povečanje plačil za 7,3 % (na 523,5 milijona EUR); kljub temu obžaluje načrtovano zmanjšanje na področjih vodenja skupne ribiške politike, ohranjanja, upravljanja in izkoriščanja ribolovnih virov ter spremljanja in izvajanja skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba ohraniti finančno podporo za skupno ribiško politiko glede na njeno bližnjo reformo; poudarja, da je treba zlasti podpreti mala in srednja podjetja v ribiškem sektorju ter spodbujati zaposlovanje mladih na tem področju, obenem pa zagotoviti trajnostno naravo skupne ribiške politike ter podpirati ukrepe za zagotavljanje socialne, ekonomske in okoljske trajnosti tega sektorja; v zvezi s tem pozdravlja predlagano povečanje sredstev za Evropski sklad za ribištvo v primerjavi s proračunom za leto 2012, in sicer povečanje obveznosti za 2,2 % (na 687,2 milijona EUR) in povečanje plačil za 7,3 % (na 523,5 milijona EUR); kljub temu obžaluje načrtovano zmanjšanje na področjih vodenja skupne ribiške politike, ohranjanja, upravljanja in izkoriščanja ribolovnih virov ter spremljanja in izvajanja skupne ribiške politike;

Razdelek 3a

| 51. | ugotavlja, da sta zneska za prevzem obveznosti in za plačila za ukrepe v tem razdelku – 1 392,2 milijona EUR in 928,3 milijona EUR – v predlogu proračuna za leto 2013 v primerjavi s proračunom za leto 2012 v splošnem večja za 1,8 % (24,42 milijona EUR) oziroma 11,1 %; meni, da je to v skladu z vse večjimi namerami EU na področju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da sta zneska za prevzem obveznosti in za plačila za ukrepe v tem razdelku – 1 392,2 milijona EUR in 928,3 milijona EUR – v predlogu proračuna za leto 2013 v primerjavi s proračunom za leto 2012 v splošnem večja za 1,8 % (24,42 milijona EUR) oziroma 11,1 %; meni, da je to v skladu z vse večjimi namerami EU na področju svobode, varnosti in pravice;

| 52. | poudarja, da je treba povečati sredstva za kibernetsko varnost v sektorju informatike, saj vse obsežnejše kriminalne dejavnosti na tem področju povzročajo ogromno škodo gospodarstvom držav članic EU; vztraja, da bo treba za okrepljeni boj proti kibernetskemu kriminalu na ravni Unije prek prihodnjega evropskega centra za kibernetski kriminal nameniti zadostna finančna sredstva, zato obžaluje zmanjšanje proračuna za Europol, ki ga predlaga Komisija, saj nalog tega centra, kakor jih je opredelila, ne bo mogoče izvajati s trenutnimi kadrovskimi in finančnimi viri; ugotavlja, da je za preprečevanje kriminala in boj proti njemu v nasprotju s finančnim programom predvideno zmanjšanje za 64,4 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2012, čeprav je bil program zasnovan tako, da naj bi pokrival tudi kibernetski kriminal in nezakonito uporabo interneta; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba povečati sredstva za kibernetsko varnost v sektorju informatike, saj vse obsežnejše kriminalne dejavnosti na tem področju povzročajo ogromno škodo gospodarstvom držav članic EU; vztraja, da bo treba za okrepljeni boj proti kibernetskemu kriminalu na ravni Unije prek prihodnjega evropskega centra za kibernetski kriminal nameniti zadostna finančna sredstva, zato obžaluje zmanjšanje proračuna za Europol, ki ga predlaga Komisija, saj nalog tega centra, kakor jih je opredelila, ne bo mogoče izvajati s trenutnimi kadrovskimi in finančnimi viri; ugotavlja, da je za preprečevanje kriminala in boj proti njemu v nasprotju s finančnim programom predvideno zmanjšanje za 64,4 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2012, čeprav je bil program zasnovan tako, da naj bi pokrival tudi kibernetski kriminal in nezakonito uporabo interneta;

| 53. | poziva k nadaljnji podpori agencije Frontex, pa tudi nekaterih nedavno ustanovljenih agencij v tem razdelku (zlasti Evropskega urada za podporo azila in agencije za informacijske sisteme velike obsega); je seznanjen z 8,9-odstotnim zmanjšanjem (– 7,3 milijona EUR) prispevka za Evropski policijski urad (Europol) v primerjavi s proračunom 2012 in pričakuje, da bo Komisija predstavila dodatna pojasnila za to odločitev; |
| --- | --- |

53.

poziva k nadaljnji podpori agencije Frontex, pa tudi nekaterih nedavno ustanovljenih agencij v tem razdelku (zlasti Evropskega urada za podporo azila in agencije za informacijske sisteme velike obsega); je seznanjen z 8,9-odstotnim zmanjšanjem (– 7,3 milijona EUR) prispevka za Evropski policijski urad (Europol) v primerjavi s proračunom 2012 in pričakuje, da bo Komisija predstavila dodatna pojasnila za to odločitev;

| 54. | ugotavlja, da bo zmanjšanje sredstev za program VIS in zaključek programa Eurodac (– 0,5 milijona EUR) za 30 milijonov EUR izravnano s prenosom teh nalog in ustrezajočih proračunskih sredstev na novo agencijo za operativno upravljanje informacijskih sistemov velikega obsega; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da bo zmanjšanje sredstev za program VIS in zaključek programa Eurodac (– 0,5 milijona EUR) za 30 milijonov EUR izravnano s prenosom teh nalog in ustrezajočih proračunskih sredstev na novo agencijo za operativno upravljanje informacijskih sistemov velikega obsega;

| 55. | je seznanjen s precejšnjim povečanjem sredstev za prevzem obveznosti in razmeroma nizko ravnjo plačil za SIS II; poudarja, da naj bi bila razvoj in selitev sistema SIS II po okvirnem urniku v letu 2013 končana, njegovo upravljanje pa bo prevzela agencija za informacijsko tehnologijo; zato nasprotuje temu občutnemu proračunskemu povečanju, ki precej presega znesek v prvotnem finančnem načrtu, v tako pozni fazi, tik preden bo SIS II začel delovati; priporoča, da se velik del proračunskih sredstev za SIS II ohrani v rezervi, dokler ne bo na voljo dokazov o napredku pri delovanju in skladnosti s finančnim načrtom; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen s precejšnjim povečanjem sredstev za prevzem obveznosti in razmeroma nizko ravnjo plačil za SIS II; poudarja, da naj bi bila razvoj in selitev sistema SIS II po okvirnem urniku v letu 2013 končana, njegovo upravljanje pa bo prevzela agencija za informacijsko tehnologijo; zato nasprotuje temu občutnemu proračunskemu povečanju, ki precej presega znesek v prvotnem finančnem načrtu, v tako pozni fazi, tik preden bo SIS II začel delovati; priporoča, da se velik del proračunskih sredstev za SIS II ohrani v rezervi, dokler ne bo na voljo dokazov o napredku pri delovanju in skladnosti s finančnim načrtom;

| 56. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija predlagala povečanje sredstev za evropski sklad za begunce za 9,8 milijona EUR v primerjavi s proračunom 2012, kar je v skladu s pristopom iz preteklih let in potekajočim uvajanjem skupnega evropskega azilnega sistema; je seznanjen z 19-odstotnim povečanjem proračunskih sredstev za sklad za zunanje meje na 415,5 milijona EUR, kar je pol toliko, kot je bilo predvideno v finančnem načrtu; znova odločno poziva k ustreznemu in uravnoteženemu odgovoru na te izzive, pri čemer je treba izboljšati upravljanje zakonitega priseljevanja in zmanjšati nezakonito priseljevanje; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija predlagala povečanje sredstev za evropski sklad za begunce za 9,8 milijona EUR v primerjavi s proračunom 2012, kar je v skladu s pristopom iz preteklih let in potekajočim uvajanjem skupnega evropskega azilnega sistema; je seznanjen z 19-odstotnim povečanjem proračunskih sredstev za sklad za zunanje meje na 415,5 milijona EUR, kar je pol toliko, kot je bilo predvideno v finančnem načrtu; znova odločno poziva k ustreznemu in uravnoteženemu odgovoru na te izzive, pri čemer je treba izboljšati upravljanje zakonitega priseljevanja in zmanjšati nezakonito priseljevanje;

| 57. | poudarja, da je treba zagotoviti dovolj sredstev za ukrepe, namenjene boju proti spolnemu nasilju; poudarja pomembno vlogo, ki jo je imel program Daphne za preprečevanje vseh oblik nasilja in boja proti njemu, za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti v EU, in opozarja, da je treba finančna sredstva za ta program v letu 2013 povečati; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba zagotoviti dovolj sredstev za ukrepe, namenjene boju proti spolnemu nasilju; poudarja pomembno vlogo, ki jo je imel program Daphne za preprečevanje vseh oblik nasilja in boja proti njemu, za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti v EU, in opozarja, da je treba finančna sredstva za ta program v letu 2013 povečati;

Razdelek 3b

| 58. | opominja, da razdelek 3b, čeprav je po znesku dodeljenih sredstev najmanjši v večletnem finančnem okviru, zajema ključne zadeve za državljane Evrope, kot so mladina, izobraževalni in kulturni programi, javno zdravstvo, varstvo potrošnikov, civilna zaščita in komunikacijska politika; zato obžaluje, da naj bi bila skupna sredstva v tem razdelku tudi v letu 2013 zmanjšana v primerjavi s proračunom za leto 2012, in sicer sredstva za prevzem obveznosti za 1,2 % (26,08 milijona EUR) in sredstva za plačila za 0,4 %, z izjemo solidarnostnega sklada; |
| --- | --- |

58.

opominja, da razdelek 3b, čeprav je po znesku dodeljenih sredstev najmanjši v večletnem finančnem okviru, zajema ključne zadeve za državljane Evrope, kot so mladina, izobraževalni in kulturni programi, javno zdravstvo, varstvo potrošnikov, civilna zaščita in komunikacijska politika; zato obžaluje, da naj bi bila skupna sredstva v tem razdelku tudi v letu 2013 zmanjšana v primerjavi s proračunom za leto 2012, in sicer sredstva za prevzem obveznosti za 1,2 % (26,08 milijona EUR) in sredstva za plačila za 0,4 %, z izjemo solidarnostnega sklada;

| 59. | glede na uspešno izvrševanje v preteklih letih pozdravlja povečano financiranje v letu 2013 za program „Mladi v akciji“ na 140,45 milijonov EUR, kar je 0,8 milijona EUR več kot v proračunu za leto 2012 in 16,5 milijona EUR več v primerjavi s finančnim načrtom; |
| --- | --- |

59.

glede na uspešno izvrševanje v preteklih letih pozdravlja povečano financiranje v letu 2013 za program „Mladi v akciji“ na 140,45 milijonov EUR, kar je 0,8 milijona EUR več kot v proračunu za leto 2012 in 16,5 milijona EUR več v primerjavi s finančnim načrtom;

| 60. | ceni povečanje obveznosti za programa „Kultura“(+ 1,4 %) in Media 2007 (+ 1,1 %) ter ukrepe Unije na področju zdravja (+ 3,1 %) v primerjavi s proračunom za leto 2012, vendar obžaluje zmanjšanje sredstev za program „Evropa za državljane“, zlasti v evropskem letu državljanov ter za ukrepe Unije na področju potrošniške politike in program Media Mundus; |
| --- | --- |

60.

ceni povečanje obveznosti za programa „Kultura“(+ 1,4 %) in Media 2007 (+ 1,1 %) ter ukrepe Unije na področju zdravja (+ 3,1 %) v primerjavi s proračunom za leto 2012, vendar obžaluje zmanjšanje sredstev za program „Evropa za državljane“, zlasti v evropskem letu državljanov ter za ukrepe Unije na področju potrošniške politike in program Media Mundus;

| 61. | obžaluje zmanjšanje obveznosti za komunikacijske ukrepe v primerjavi s proračunom za leto 2012 v trenutku, kot je prepad med Evropsko unijo in njenimi državljani očitnejši kot kdaj prej, kar se kaže v vse manjši udeležbi na evropskih volitvah; je prepričan, da je treba okrepiti komunikacijske dejavnosti in zagotoviti finančna sredstva za večjo prepoznavnost institucij Unije in obveščanje o njihovem prispevku v boju proti gospodarski in finančni krizi; |
| --- | --- |

61.

obžaluje zmanjšanje obveznosti za komunikacijske ukrepe v primerjavi s proračunom za leto 2012 v trenutku, kot je prepad med Evropsko unijo in njenimi državljani očitnejši kot kdaj prej, kar se kaže v vse manjši udeležbi na evropskih volitvah; je prepričan, da je treba okrepiti komunikacijske dejavnosti in zagotoviti finančna sredstva za večjo prepoznavnost institucij Unije in obveščanje o njihovem prispevku v boju proti gospodarski in finančni krizi;

| 62. | poudarja dejstvo, da je tudi letos v tem razdelku na voljo zelo omejena razlika do zgornje meje (25,6 milijona EUR), zato bo manevrski prostor v primeru, da bodo potrebni novi ukrepi ali odločitve o prednostnih nalogah pri financiranju, ki neposredno zadevajo državljane, zelo majhen; |
| --- | --- |

62.

poudarja dejstvo, da je tudi letos v tem razdelku na voljo zelo omejena razlika do zgornje meje (25,6 milijona EUR), zato bo manevrski prostor v primeru, da bodo potrebni novi ukrepi ali odločitve o prednostnih nalogah pri financiranju, ki neposredno zadevajo državljane, zelo majhen;

Razdelek 4

| 63. | ugotavlja, da so sredstva za obveznosti in plačila v predlogu proračuna za leto 2013 za 0,7 % oziroma 5,1 % večja kot v proračunu 2012, in sicer znašajo 9 467,2 milijona EUR oziroma 7 311,6 milijona EUR; poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da so sredstva za obveznosti in plačila v predlogu proračuna za leto 2013 za 0,7 % oziroma 5,1 % večja kot v proračunu 2012, in sicer znašajo 9 467,2 milijona EUR oziroma 7 311,6 milijona EUR; poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto;

| 64. | opominja, da je treba bolj uskladiti prizadevanja za financiranje zunanjih ukrepov med Unijo in državami članicami, da se prepreči prekrivanje in podvajanje skromnih virov; poudarja, da je treba spodbujati sodelovanje in usklajevanje ukrepov z drugimi mednarodnimi, lokalnimi in regionalnimi donatorji, da se optimizira uporaba sredstev in ustvarijo sinergije; meni, da je v času gospodarskih težav prav tako pomembno povečati prilagodljivost pri načrtovanju in izvajanju instrumentov ter skromne vire dopolniti z instrumenti z učinkom vzvoda, kar bo omogočilo uporabo in ponovno uporabo vloženih in ustvarjenih sredstev; |
| --- | --- |

64.

opominja, da je treba bolj uskladiti prizadevanja za financiranje zunanjih ukrepov med Unijo in državami članicami, da se prepreči prekrivanje in podvajanje skromnih virov; poudarja, da je treba spodbujati sodelovanje in usklajevanje ukrepov z drugimi mednarodnimi, lokalnimi in regionalnimi donatorji, da se optimizira uporaba sredstev in ustvarijo sinergije; meni, da je v času gospodarskih težav prav tako pomembno povečati prilagodljivost pri načrtovanju in izvajanju instrumentov ter skromne vire dopolniti z instrumenti z učinkom vzvoda, kar bo omogočilo uporabo in ponovno uporabo vloženih in ustvarjenih sredstev;

| 65. | je seznanjen s precejšnjim povečanjem predlagane razlike do zgornje meje v razdelku 4 za 272,3 milijona EUR v primerjavi s finančnim načrtom za leto 2013 (z 119,6 milijona EUR na 391,9 milijona EUR), kar je neto učinek povečanja obveznosti za instrumente ENPI (za 51,7 milijona EUR), ICI in ICI + (0,3 milijona EUR več kot v finančnem načrtu) ter manjšega povečanja obveznosti za garancijski sklad (– 104,5 milijona EUR), instrument za predpristopno pomoč (– 99,3 milijona EUR), makrofinančno pomoč (– 37,4 milijona EUR), instrument razvojnega sodelovanja (– 28,6 milijona EUR) in instrument za stabilnost (– 41,4 milijona EUR); poziva Komisijo, naj posreduje prepričljivo razlago, zakaj je bilo potrebno tako obsežno zmanjšanje sredstev za nekatere programe glede na finančni načrt; poudarja, da je sicer zmanjševanje obsega programov, katerih izvrševanje ni zadostno, lahko dobrodošlo, če prinaša večjo učinkovitost, vendar sredstev ne bi smeli zmanjševati vsevprek; opozarja, da uporaba umetno ustvarjene velike razlike do zgornje meje kot pogajalskega orodja v proračunskem postopku ne more veljati za dobro proračunsko prakso; |
| --- | --- |

65.

je seznanjen s precejšnjim povečanjem predlagane razlike do zgornje meje v razdelku 4 za 272,3 milijona EUR v primerjavi s finančnim načrtom za leto 2013 (z 119,6 milijona EUR na 391,9 milijona EUR), kar je neto učinek povečanja obveznosti za instrumente ENPI (za 51,7 milijona EUR), ICI in ICI + (0,3 milijona EUR več kot v finančnem načrtu) ter manjšega povečanja obveznosti za garancijski sklad (– 104,5 milijona EUR), instrument za predpristopno pomoč (– 99,3 milijona EUR), makrofinančno pomoč (– 37,4 milijona EUR), instrument razvojnega sodelovanja (– 28,6 milijona EUR) in instrument za stabilnost (– 41,4 milijona EUR); poziva Komisijo, naj posreduje prepričljivo razlago, zakaj je bilo potrebno tako obsežno zmanjšanje sredstev za nekatere programe glede na finančni načrt; poudarja, da je sicer zmanjševanje obsega programov, katerih izvrševanje ni zadostno, lahko dobrodošlo, če prinaša večjo učinkovitost, vendar sredstev ne bi smeli zmanjševati vsevprek; opozarja, da uporaba umetno ustvarjene velike razlike do zgornje meje kot pogajalskega orodja v proračunskem postopku ne more veljati za dobro proračunsko prakso;

| 66. | še zlasti obžaluje zmanjševanje proračunskih sredstev na področju razvojnega sodelovanja; se sprašuje, ali je to v skladu z mednarodnimi obveznostmi EU, da se do 2015 0,7 BNP nameni razvojnim ciljem tisočletja; obžaluje, da se bo skupna raven obveznosti, kot je predlagana v proračuna za leto 2013 za instrument za razvojno sodelovanje, povečala manj, kot znaša ocenjena stopnja inflacije, in da je predlagana skupna raven plačil za ta instrument manjša od ravni iz leta 2012; poziva Komisijo, naj poskrbi za bolj povezan, realistični in bolje načrtovan pristop k financiranju instrumenta; |
| --- | --- |

66.

še zlasti obžaluje zmanjševanje proračunskih sredstev na področju razvojnega sodelovanja; se sprašuje, ali je to v skladu z mednarodnimi obveznostmi EU, da se do 2015 0,7 BNP nameni razvojnim ciljem tisočletja; obžaluje, da se bo skupna raven obveznosti, kot je predlagana v proračuna za leto 2013 za instrument za razvojno sodelovanje, povečala manj, kot znaša ocenjena stopnja inflacije, in da je predlagana skupna raven plačil za ta instrument manjša od ravni iz leta 2012; poziva Komisijo, naj poskrbi za bolj povezan, realistični in bolje načrtovan pristop k financiranju instrumenta;

| 67. | ugotavlja, da predlog predvideva povečanje proračunskih sredstev za evropski sosedski instrument, za potrebe držav, ki se soočajo z velikimi političnimi in gospodarskimi spremembami; pozdravlja poudarek na vzhodnem partnerstvu in znova izraža podporo državam južne soseščine, ki se soočajo z zgodovinskimi izzivi po arabski pomladi; meni, da poročanje Komisije o uporabi načela „več za več“ ni zadovoljivo, in jo poziva, naj oblikuje jasna merila, kako naj se to načelo izvaja; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da predlog predvideva povečanje proračunskih sredstev za evropski sosedski instrument, za potrebe držav, ki se soočajo z velikimi političnimi in gospodarskimi spremembami; pozdravlja poudarek na vzhodnem partnerstvu in znova izraža podporo državam južne soseščine, ki se soočajo z zgodovinskimi izzivi po arabski pomladi; meni, da poročanje Komisije o uporabi načela „več za več“ ni zadovoljivo, in jo poziva, naj oblikuje jasna merila, kako naj se to načelo izvaja;

| 68. | meni, da je zadostna finančna pomoč EU palestinskim oblastem in UNRWA še vedno potrebna, da se bo mogoče ustrezno in celovito odzvati na politične in humanitarne razmere na Bližnjem vzhodu ter na mirovni proces; opozarja na posebej težavne okoliščine, s katerimi se trenutno sooča UNWRA, zlasti zaradi dogodkov v Siriji; ugotavlja, da je neto učinek povečanja obveznosti za evropski instrument sosedstva in partnerstva v glavnem posledica nadaljnje podpore zasedenim palestinskim ozemljem v enaki višini kot v predlogu proračuna za leto 2012; |
| --- | --- |

68.

meni, da je zadostna finančna pomoč EU palestinskim oblastem in UNRWA še vedno potrebna, da se bo mogoče ustrezno in celovito odzvati na politične in humanitarne razmere na Bližnjem vzhodu ter na mirovni proces; opozarja na posebej težavne okoliščine, s katerimi se trenutno sooča UNWRA, zlasti zaradi dogodkov v Siriji; ugotavlja, da je neto učinek povečanja obveznosti za evropski instrument sosedstva in partnerstva v glavnem posledica nadaljnje podpore zasedenim palestinskim ozemljem v enaki višini kot v predlogu proračuna za leto 2012;

| 69. | poudarja, da je zahvaljujoč trdni zavezi Parlamenta letni prispevek EU za palestinske oblasti, UNRWA in bližnjevzhodni mirovni proces v zadnjih letih znašal 300 milijonov EUR, in opominja, da se je proračunski organ v proračunskem spravnem postopku sporazumel o dodelitvi 200 milijonov EUR v letu 2012, pod pogojem, da bo v ta namen v proračunskem letu 2011 dodeljenih dodatnih 100 milijonov EU iz neporabljenih sredstev; poziva k zavezi o financiranju, ki bo ustrezalo dejanskim potrebam, že v začetku proračunskega leta, da bo lahko EU učinkovito podprla vzpostavljanje trajnega miru; vztraja, da je treba uvesti strog finančni nadzor in da se Evropskemu parlamentu posreduje podrobno razčlenitev in oceno odhodkov; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je zahvaljujoč trdni zavezi Parlamenta letni prispevek EU za palestinske oblasti, UNRWA in bližnjevzhodni mirovni proces v zadnjih letih znašal 300 milijonov EUR, in opominja, da se je proračunski organ v proračunskem spravnem postopku sporazumel o dodelitvi 200 milijonov EUR v letu 2012, pod pogojem, da bo v ta namen v proračunskem letu 2011 dodeljenih dodatnih 100 milijonov EU iz neporabljenih sredstev; poziva k zavezi o financiranju, ki bo ustrezalo dejanskim potrebam, že v začetku proračunskega leta, da bo lahko EU učinkovito podprla vzpostavljanje trajnega miru; vztraja, da je treba uvesti strog finančni nadzor in da se Evropskemu parlamentu posreduje podrobno razčlenitev in oceno odhodkov;

| 70. | je seznanjen z dejstvom, da se bodo s pristopom Hrvaške k Uniji sredstva za instrument za predpristopno pomoč zmanjšala za 67,6 milijona EUR; je kljub temu zaskrbljen, ker Komisija predlaga večje zmanjšanje podpore, kot je bilo pričakovano, za gradnjo institucionalnih zmogljivosti v državah kandidatkah z zmanjšanjem sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč za Hrvaško (v celoti 29,14 milijona EUR manj v primerjavi z letom 2012), medtem ko je sredstva v isti vrstici za morebitne države kandidatke povečala (10,5 milijona EUR več v primerjavi z letom 2012); opozarja, da so institucionalne zmogljivosti izjemnega pomena za pravilno uporabo finančnih sredstev Unije, tako v državah kandidatkah kot v morebitnih državah kandidatkah; pozdravlja predlagano povečanje obveznosti za predpristopno pomoč za razvoj podeželja za 10,2 % v primerjavi s proračunom iz leta 2012; |
| --- | --- |

70.

je seznanjen z dejstvom, da se bodo s pristopom Hrvaške k Uniji sredstva za instrument za predpristopno pomoč zmanjšala za 67,6 milijona EUR; je kljub temu zaskrbljen, ker Komisija predlaga večje zmanjšanje podpore, kot je bilo pričakovano, za gradnjo institucionalnih zmogljivosti v državah kandidatkah z zmanjšanjem sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč za Hrvaško (v celoti 29,14 milijona EUR manj v primerjavi z letom 2012), medtem ko je sredstva v isti vrstici za morebitne države kandidatke povečala (10,5 milijona EUR več v primerjavi z letom 2012); opozarja, da so institucionalne zmogljivosti izjemnega pomena za pravilno uporabo finančnih sredstev Unije, tako v državah kandidatkah kot v morebitnih državah kandidatkah; pozdravlja predlagano povečanje obveznosti za predpristopno pomoč za razvoj podeželja za 10,2 % v primerjavi s proračunom iz leta 2012;

| 71. | ponovno opozarja, da je treba zlasti v času varčevanja preudarno načrtovati sredstva za prevzem obveznosti v vseh proračunskih vrsticah skupne zunanje in varnostne politike, da bo denar EU mogoče usmeriti k ukrepom, kjer je najbolj potreben, ter čim bolj upoštevati prilagodljivost in nepredvidljivost operacij te politike; v zvezi s tem pozdravlja pozive k večjim sinergijam, med drugim z združevanjem, delitvijo in povezovanjem zmogljivosti ter z boljšim delovanjem, načrtovanjem in izvajanjem misij in operacij; pozdravlja prizadevanja za jasen in popoln pregled nad misijami skupne zunanje in varnostne politike; namerava natančno preučiti 9,2 % povečanje obveznosti za skupno zunanjo in varnostno politiko v letu 2013; |
| --- | --- |

71.

ponovno opozarja, da je treba zlasti v času varčevanja preudarno načrtovati sredstva za prevzem obveznosti v vseh proračunskih vrsticah skupne zunanje in varnostne politike, da bo denar EU mogoče usmeriti k ukrepom, kjer je najbolj potreben, ter čim bolj upoštevati prilagodljivost in nepredvidljivost operacij te politike; v zvezi s tem pozdravlja pozive k večjim sinergijam, med drugim z združevanjem, delitvijo in povezovanjem zmogljivosti ter z boljšim delovanjem, načrtovanjem in izvajanjem misij in operacij; pozdravlja prizadevanja za jasen in popoln pregled nad misijami skupne zunanje in varnostne politike; namerava natančno preučiti 9,2 % povečanje obveznosti za skupno zunanjo in varnostno politiko v letu 2013;

| 72. | se zaveda, da se je treba odzvati na nadregijske izzive, ki jih predstavljata organizirani kriminal in nedovoljeno trgovanje, na potrebo po zaščiti bistvene infrastrukture ter na tveganja za javno zdravje in boj proti terorizmu; vendar poziva Komisijo, naj predloži dokaze, zakaj je v letu 2013 potrebno 50 % povečanje sredstev za te ukrepe; |
| --- | --- |

72.

se zaveda, da se je treba odzvati na nadregijske izzive, ki jih predstavljata organizirani kriminal in nedovoljeno trgovanje, na potrebo po zaščiti bistvene infrastrukture ter na tveganja za javno zdravje in boj proti terorizmu; vendar poziva Komisijo, naj predloži dokaze, zakaj je v letu 2013 potrebno 50 % povečanje sredstev za te ukrepe;

Razdelek 5

| 73. | ugotavlja, da so skupni upravni odhodki za vse institucije ocenjeni na 8 544,4 milijonov EUR, kar je za 3,2 % več kot v letu 2012, pri čemer razlika do zgornje meje znaša 636,6 milijona EUR, vključno z dodatnimi odhodki zaradi pristopa Hrvaške; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da so skupni upravni odhodki za vse institucije ocenjeni na 8 544,4 milijonov EUR, kar je za 3,2 % več kot v letu 2012, pri čemer razlika do zgornje meje znaša 636,6 milijona EUR, vključno z dodatnimi odhodki zaradi pristopa Hrvaške;

| 74. | se zaveda, da si je večina institucij, vključno z Evropskim parlamentom, prizadevala, da bi omejila povečanje svojih upravnih proračunov na stopnjo, nižjo od pričakovane inflacije, pri čemer niso vključeni stroški pristopa Hrvaške; v tem smislu poudarja, da je treba dolgoročno racionalizirati upravne vire, in vztraja, da je treba v ta namen izboljšati medinstitucionalno sodelovanje na področjih, kot so človeški viri, prevajanje, tolmačenje, nepremičnine in informacijska tehnologija; |
| --- | --- |

74.

se zaveda, da si je večina institucij, vključno z Evropskim parlamentom, prizadevala, da bi omejila povečanje svojih upravnih proračunov na stopnjo, nižjo od pričakovane inflacije, pri čemer niso vključeni stroški pristopa Hrvaške; v tem smislu poudarja, da je treba dolgoročno racionalizirati upravne vire, in vztraja, da je treba v ta namen izboljšati medinstitucionalno sodelovanje na področjih, kot so človeški viri, prevajanje, tolmačenje, nepremičnine in informacijska tehnologija;

| 75. | poudarja, da so razlog za povečanje za 3,2 % v primerjavi z letom 2012 zakonske ali pogodbene obveznosti, kot je prilagoditev pokojnin ali plač; vseeno ugotavlja, da je Komisija več kot spoštovala svoje zaveze, da nominalno povečanje upravnih odhodkov v razdelku 5 v primerjavi z letom 2012 ne bo preseglo napovedane stopnje inflacije v višini 1,9 %, kot je komisar za proračun in finančno načrtovanje pojasnil v pismu z dne 23. januarja 2012; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da so razlog za povečanje za 3,2 % v primerjavi z letom 2012 zakonske ali pogodbene obveznosti, kot je prilagoditev pokojnin ali plač; vseeno ugotavlja, da je Komisija več kot spoštovala svoje zaveze, da nominalno povečanje upravnih odhodkov v razdelku 5 v primerjavi z letom 2012 ne bo preseglo napovedane stopnje inflacije v višini 1,9 %, kot je komisar za proračun in finančno načrtovanje pojasnil v pismu z dne 23. januarja 2012;

| 76. | je seznanjen, da je to dosegla z zmanjšanjem števila delovnih mest v kadrovskem načrtu Komisije za več kot 1 % že v letu 2013, zlasti na področju upravne podpore, proračunskega poslovodenja in boja proti goljufijam, pa tudi z nadaljnjim zmanjšanjem drugih upravnih odhodkov; zahteva dodatno pojasnilo, ali je bilo tolikšno zmanjšanje števila delovnih mest res potrebno za realno zamrznitev upravnih odhodkov, saj je Komisiji v letu 2012 uspelo nominalno zmanjšati upravne odhodke, ne da bi se zatekla k takšnim ukrepom; |
| --- | --- |

76.

je seznanjen, da je to dosegla z zmanjšanjem števila delovnih mest v kadrovskem načrtu Komisije za več kot 1 % že v letu 2013, zlasti na področju upravne podpore, proračunskega poslovodenja in boja proti goljufijam, pa tudi z nadaljnjim zmanjšanjem drugih upravnih odhodkov; zahteva dodatno pojasnilo, ali je bilo tolikšno zmanjšanje števila delovnih mest res potrebno za realno zamrznitev upravnih odhodkov, saj je Komisiji v letu 2012 uspelo nominalno zmanjšati upravne odhodke, ne da bi se zatekla k takšnim ukrepom;

| 77. | pozdravlja ta prizadevanja za proračunsko konsolidacijo na področju upravnih odhodkov v času gospodarskega in proračunskega omejevanja na nacionalni ravni; se zaveda, da morajo vse institucije EU prispevati k tej konsolidaciji; je vseeno zaskrbljen, da bi utegnili imeti takšni ukrepi negativne posledice za nemoteno, redno in učinkovito izvajanje evropskih ukrepov in programov v sodobni upravi, zlasti ker je treba nagraditi uspešnost in kakovost storitev, ob upoštevanju geografskega ravnovesja, predvsem v času, ko se pristojnosti EU še naprej povečujejo, Uniji pa se pridružujejo nove države; pozdravlja podatke o področjih, pri katerih je bilo število delovnih mest povečano, kot so evropsko ekonomsko upravljanje, enotni trg ter varnost in pravosodje, vendar zahteva podobne podatke za politična področja in vrste delovnih mest, pri katerih je bilo število zaposlenih zmanjšano v primerjavi z letom 2012; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja ta prizadevanja za proračunsko konsolidacijo na področju upravnih odhodkov v času gospodarskega in proračunskega omejevanja na nacionalni ravni; se zaveda, da morajo vse institucije EU prispevati k tej konsolidaciji; je vseeno zaskrbljen, da bi utegnili imeti takšni ukrepi negativne posledice za nemoteno, redno in učinkovito izvajanje evropskih ukrepov in programov v sodobni upravi, zlasti ker je treba nagraditi uspešnost in kakovost storitev, ob upoštevanju geografskega ravnovesja, predvsem v času, ko se pristojnosti EU še naprej povečujejo, Uniji pa se pridružujejo nove države; pozdravlja podatke o področjih, pri katerih je bilo število delovnih mest povečano, kot so evropsko ekonomsko upravljanje, enotni trg ter varnost in pravosodje, vendar zahteva podobne podatke za politična področja in vrste delovnih mest, pri katerih je bilo število zaposlenih zmanjšano v primerjavi z letom 2012;

| 78. | glede na povedano znova poudarja, da je treba pri krčenju delovnih mest vedno najprej opraviti oceno vpliva ter v celoti upoštevati med drugim pravne obveznosti Unije, njene prednostne naloge, pa tudi nove pristojnosti in obsežnejše naloge institucij, ki izhajajo iz pogodb; poudarja, da je treba pri takšni oceni natančno upoštevati posledice za posamezne generalne direktorate in službe, zlasti glede na njihovo velikost in delovne obremenitve, pa tudi za vrste zadevnih delovnih mest iz letnega pregleda človeških virov Komisije (oblikovanje politik, vodenje programov, upravna podpora, proračunsko poslovodenje, boj proti goljufijam, jezikovne storitve itd.); |
| --- | --- |

78.

glede na povedano znova poudarja, da je treba pri krčenju delovnih mest vedno najprej opraviti oceno vpliva ter v celoti upoštevati med drugim pravne obveznosti Unije, njene prednostne naloge, pa tudi nove pristojnosti in obsežnejše naloge institucij, ki izhajajo iz pogodb; poudarja, da je treba pri takšni oceni natančno upoštevati posledice za posamezne generalne direktorate in službe, zlasti glede na njihovo velikost in delovne obremenitve, pa tudi za vrste zadevnih delovnih mest iz letnega pregleda človeških virov Komisije (oblikovanje politik, vodenje programov, upravna podpora, proračunsko poslovodenje, boj proti goljufijam, jezikovne storitve itd.);

| 79. | poudarja, da je treba na številnih področjih ukrepanja EU zagotoviti zadostno število zaposlenih, odvisno od faze izvrševanja programov, novih prednostnih nalog in drugih dogodkov; zato namerava temeljito pregledati splošni razvoj števila zaposlenih v posameznih direktoratih in službah, tudi glede prednostnih nalog iz tega poročila; poleg posredovanja podrobnejših zadevnih informacij Komisijo poziva, naj opravi podobno temeljito oceno učinka predlaganega splošnega krčenja delovnih mest, tudi ob upoštevanju nadaljnjih krčenj delovnih mest Komisije na dolgi rok, in o tem poroča Parlamentu; vztraja, da je to pogoj, da bo proračunski organ potrdil – odvisno seveda od rezultatov te ocene – zmanjšanje delovnih mest za 1 % v letu 2013; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba na številnih področjih ukrepanja EU zagotoviti zadostno število zaposlenih, odvisno od faze izvrševanja programov, novih prednostnih nalog in drugih dogodkov; zato namerava temeljito pregledati splošni razvoj števila zaposlenih v posameznih direktoratih in službah, tudi glede prednostnih nalog iz tega poročila; poleg posredovanja podrobnejših zadevnih informacij Komisijo poziva, naj opravi podobno temeljito oceno učinka predlaganega splošnega krčenja delovnih mest, tudi ob upoštevanju nadaljnjih krčenj delovnih mest Komisije na dolgi rok, in o tem poroča Parlamentu; vztraja, da je to pogoj, da bo proračunski organ potrdil – odvisno seveda od rezultatov te ocene – zmanjšanje delovnih mest za 1 % v letu 2013;

| 80. | meni, da še vedno ostajajo vprašanja glede velikega števila dragih vodstvenih položajev pri najvišjih razredih uslužbencev Evropske službe za zunanje delovanje; zato službo poziva, naj posreduje dodatne informacije, zlasti o precejšnjem povečanju (9,2 %) števila delovnih mest AD 14 v predlogu proračuna; poziva jo tudi, naj posreduje dodatne informacije o precejšnjem povečanju predlaganih proračunskih sredstev za varnost in nadzor stavb (57,2 %); |
| --- | --- |

80.

meni, da še vedno ostajajo vprašanja glede velikega števila dragih vodstvenih položajev pri najvišjih razredih uslužbencev Evropske službe za zunanje delovanje; zato službo poziva, naj posreduje dodatne informacije, zlasti o precejšnjem povečanju (9,2 %) števila delovnih mest AD 14 v predlogu proračuna; poziva jo tudi, naj posreduje dodatne informacije o precejšnjem povečanju predlaganih proračunskih sredstev za varnost in nadzor stavb (57,2 %);

| 81. | je prepričan, da sta preprečevanje in posredovanje med stroškovno najučinkovitejšimi načini za obvladovanje sporov, saj preprečujeta njihovo zaostrovanje v nasilje; zato pozdravlja predlog o uvedbi proračunske vrstice v višini 500 000 EUR za podporno službo za preprečevanje konfliktov in posredovanje v proračunu Evropske službe za zunanje delovanje, potem ko se bo konec leta uspešno zaključil pripravljalni ukrep, ki ga je predlagal Evropski parlament. |
| --- | --- |

81.

je prepričan, da sta preprečevanje in posredovanje med stroškovno najučinkovitejšimi načini za obvladovanje sporov, saj preprečujeta njihovo zaostrovanje v nasilje; zato pozdravlja predlog o uvedbi proračunske vrstice v višini 500 000 EUR za podporno službo za preprečevanje konfliktov in posredovanje v proračunu Evropske službe za zunanje delovanje, potem ko se bo konec leta uspešno zaključil pripravljalni ukrep, ki ga je predlagal Evropski parlament.

| 82. | meni, da je treba evropske šole ustrezno financirati, da bo mogoče urediti posebni položaj otrok uslužbencev v institucijah EU; je seznanjen, da je v ta namen predvidenih skupaj 180,7 milijonov EUR, kar je 6,8 % več kot v letu 2012 in več, kot je predvideno v finančnem načrtu; bo ne glede na to pozorno preučil proračunske vrstice za vse evropske šole in med obravnavo uvedel spremembe, ki se mu bodo zdele primerne; |
| --- | --- |

82.

meni, da je treba evropske šole ustrezno financirati, da bo mogoče urediti posebni položaj otrok uslužbencev v institucijah EU; je seznanjen, da je v ta namen predvidenih skupaj 180,7 milijonov EUR, kar je 6,8 % več kot v letu 2012 in več, kot je predvideno v finančnem načrtu; bo ne glede na to pozorno preučil proračunske vrstice za vse evropske šole in med obravnavo uvedel spremembe, ki se mu bodo zdele primerne;

Pilotni projekti – pripravljalni ukrepi

| 83. | poudarja pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot osrednjih orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in za utiranje poti novim dolgoročnim pobudam na regionalni ravni in na ravni EU, ki utegnejo postati dejavnosti in programi EU za izboljšanje življenja državljanov EU; namerava opredeliti uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov na podlagi ocene in priporočil Komisije ter pozorno preučiti trajnostnost in dolgotrajnost rezultatov, ki naj bi jih prinesli; |
| --- | --- |

83.

poudarja pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot osrednjih orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in za utiranje poti novim dolgoročnim pobudam na regionalni ravni in na ravni EU, ki utegnejo postati dejavnosti in programi EU za izboljšanje življenja državljanov EU; namerava opredeliti uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov na podlagi ocene in priporočil Komisije ter pozorno preučiti trajnostnost in dolgotrajnost rezultatov, ki naj bi jih prinesli;

| 84. | v skladu s prilogo II, delom D Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 namerava Komisiji posredovati prvi začasni seznam morebitnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračunsko leto 2013; pričakuje, da bo Komisija pripravila utemeljeno analizo okvirnih predlogov Parlamenta; poudarja, da začasni seznam ni ovira za uradno vložitev in sprejetje dopolnitev med obravnavo proračuna v Parlamentu glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

84.

v skladu s prilogo II, delom D Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 namerava Komisiji posredovati prvi začasni seznam morebitnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračunsko leto 2013; pričakuje, da bo Komisija pripravila utemeljeno analizo okvirnih predlogov Parlamenta; poudarja, da začasni seznam ni ovira za uradno vložitev in sprejetje dopolnitev med obravnavo proračuna v Parlamentu glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov;

| 85. | opozarja, da je bilo v proračunskem postopku za leto 2012 sprejetih 70 pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov v skupnem znesku 105,45 milijona EUR za prevzem obveznosti v vseh razdelkih; poudarja, da če bo proračunski organ za leto 2013 sprejel približno enako število pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov s podobno porazdelitvijo po razdelkih, bo že takoj porabljenih 54 % razlike do zgornje meje v razdelku 1a, 27 % razlike do zgornje meje v razdelku 3a in 37 % razlike do zgornje meje v razdelku 3b; |
| --- | --- |

85.

opozarja, da je bilo v proračunskem postopku za leto 2012 sprejetih 70 pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov v skupnem znesku 105,45 milijona EUR za prevzem obveznosti v vseh razdelkih; poudarja, da če bo proračunski organ za leto 2013 sprejel približno enako število pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov s podobno porazdelitvijo po razdelkih, bo že takoj porabljenih 54 % razlike do zgornje meje v razdelku 1a, 27 % razlike do zgornje meje v razdelku 3a in 37 % razlike do zgornje meje v razdelku 3b;

| 86. | je seznanjen s predlogom Komisije za štiri pripravljalne ukrepe in dva pilotna projekta v skupnem znesku 15,5 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti; namerava natančno preučiti cilje in vsebino teh predlogov ter preveriti zahtevane zneske; |
| --- | --- |

86.

je seznanjen s predlogom Komisije za štiri pripravljalne ukrepe in dva pilotna projekta v skupnem znesku 15,5 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti; namerava natančno preučiti cilje in vsebino teh predlogov ter preveriti zahtevane zneske;

Agencije

| 87. | ugotavlja, da v predlogu proračuna za leto 2013 skupni prispevek za decentralizirane agencije EU znaša 748 milijonov EUR (in sicer 0,5 % celotnega proračuna EU), kar je 24 milijonov EUR ali 3,2 % več kot v proračunu za leto 2012 (vključno z namenskimi prejemki); se zaveda, da je razlog za to povečanje predvsem osem agencij v začetni fazi, ki jim je treba zagotoviti zadostna sredstva, in sedem agencij z razširjenimi nalogami, da ne bi bilo ovirano njihovo delovanje; ugotavlja, da se je prispevek EU za agencije, ki že poslujejo s polno hitrostjo, nominalno zmanjšal, vseeno pa se je število zaposlenih povečalo za 1,2 %; ugotavlja, da imajo agencije skupaj 5 115 delovnih mest v kadrovskih načrtih, kar je 257 delovnih mest več, ta pa so dodeljena v glavnem agencijam z novimi nalogami in agencijam v začetni fazi; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da v predlogu proračuna za leto 2013 skupni prispevek za decentralizirane agencije EU znaša 748 milijonov EUR (in sicer 0,5 % celotnega proračuna EU), kar je 24 milijonov EUR ali 3,2 % več kot v proračunu za leto 2012 (vključno z namenskimi prejemki); se zaveda, da je razlog za to povečanje predvsem osem agencij v začetni fazi, ki jim je treba zagotoviti zadostna sredstva, in sedem agencij z razširjenimi nalogami, da ne bi bilo ovirano njihovo delovanje; ugotavlja, da se je prispevek EU za agencije, ki že poslujejo s polno hitrostjo, nominalno zmanjšal, vseeno pa se je število zaposlenih povečalo za 1,2 %; ugotavlja, da imajo agencije skupaj 5 115 delovnih mest v kadrovskih načrtih, kar je 257 delovnih mest več, ta pa so dodeljena v glavnem agencijam z novimi nalogami in agencijam v začetni fazi;

| 88. | ugotavlja, da je Komisija prvič doslej zmanjšala proračunske zahteve skoraj vseh agencij, ki so upoštevale skupne zneske iz finančnega načrta; to vključuje tiste agencije, ki delujejo na področju prednostnih nalog parlamenta, kar skupaj znaša približno 44 milijonov EUR; opozarja, da je treba temeljito analizirati metodologijo, razloge in morebitne učinke tega zmanjšanja glede na več resolucij, nazadnje o razrešnici za leto 2010, v kateri je poudarjeno, da bi moral pregled agencij, ki ga izvaja medinstitucionalna delovna skupina, voditi k strukturnim izboljšavam njihovega učinka in stroškovne učinkovitosti med drugim z opredelitvijo področij, kjer prihaja do podvajanja in prekrivanja dejavnosti obstoječih agencij; znova poudarja, da proračunska sredstva agencij EU še zdaleč niso sestavljena samo iz upravnih odhodkov, temveč prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in splošnih ciljev EU, kot jih določi zakonodajni organ, hkrati pa omogočajo prihranke na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

88.

ugotavlja, da je Komisija prvič doslej zmanjšala proračunske zahteve skoraj vseh agencij, ki so upoštevale skupne zneske iz finančnega načrta; to vključuje tiste agencije, ki delujejo na področju prednostnih nalog parlamenta, kar skupaj znaša približno 44 milijonov EUR; opozarja, da je treba temeljito analizirati metodologijo, razloge in morebitne učinke tega zmanjšanja glede na več resolucij, nazadnje o razrešnici za leto 2010, v kateri je poudarjeno, da bi moral pregled agencij, ki ga izvaja medinstitucionalna delovna skupina, voditi k strukturnim izboljšavam njihovega učinka in stroškovne učinkovitosti med drugim z opredelitvijo področij, kjer prihaja do podvajanja in prekrivanja dejavnosti obstoječih agencij; znova poudarja, da proračunska sredstva agencij EU še zdaleč niso sestavljena samo iz upravnih odhodkov, temveč prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in splošnih ciljev EU, kot jih določi zakonodajni organ, hkrati pa omogočajo prihranke na nacionalni ravni;

*

* *

| 89. | meni, da bi lahko bile te točke še posebej zanimive za trialog, ki bo potekal 9. julija 2012:






  — | zadostna raven za plačila, da se omogoči zavezam Evropskega sveta iz junija 2012, da mobilizirajo proračunska sredstva EU za hitro delujoče ukrepe rasti, ki naj se izvedejo brez odlašanja in znotraj trenutnega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- | --- |

89.

meni, da bi lahko bile te točke še posebej zanimive za trialog, ki bo potekal 9. julija 2012:

—

zadostna raven za plačila, da se omogoči zavezam Evropskega sveta iz junija 2012, da mobilizirajo proračunska sredstva EU za hitro delujoče ukrepe rasti, ki naj se izvedejo brez odlašanja in znotraj trenutnega večletnega finančnega okvira;

| — | podpora za rast, konkurenčnost in zaposlovanje, zlasti za mala in srednja podjetja ter mlade, v proračunu za leto 2013, |
| --- | --- |

—

podpora za rast, konkurenčnost in zaposlovanje, zlasti za mala in srednja podjetja ter mlade, v proračunu za leto 2013,

| — | zadostna raven sredstev za plačila, da bo mogoče zadostiti vse večjim potrebam tekočih projektov, zlasti v razdelkih 1a, 1b in 2, ob izteku programskega obdobja; |
| --- | --- |

—

zadostna raven sredstev za plačila, da bo mogoče zadostiti vse večjim potrebam tekočih projektov, zlasti v razdelkih 1a, 1b in 2, ob izteku programskega obdobja;

| — | vprašanje neporavnanih obveznosti (RAL); |
| --- | --- |

—

vprašanje neporavnanih obveznosti (RAL);

| — | sprememba proračuna v letu 2012, da se pokrije pretekle in trenutne potrebe po plačilih in prepreči prenos plačil iz leta 2012 v leto 2013, kot se je zgodilo letos; |
| --- | --- |

—

sprememba proračuna v letu 2012, da se pokrije pretekle in trenutne potrebe po plačilih in prepreči prenos plačil iz leta 2012 v leto 2013, kot se je zgodilo letos;

| — | zadostna raven sredstev za prevzem obveznosti – močnejša Evropa v časih krize; |
| --- | --- |

—

zadostna raven sredstev za prevzem obveznosti – močnejša Evropa v časih krize;

| — | medinstitucionalno srečanje o plačilih; |
| --- | --- |

—

medinstitucionalno srečanje o plačilih;

| — | financiranje projekta ITER v proračunu za leto 2013; |
| --- | --- |

—

financiranje projekta ITER v proračunu za leto 2013;

| — | razlike med finančnim načrtom in predlogom proračuna za leto 2013 v razdelku 4; |
| --- | --- |

—

razlike med finančnim načrtom in predlogom proračuna za leto 2013 v razdelku 4;

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

90.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0077.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/62

---

Sreda, 4. julij 2012Strategija Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015

P7_TA(2012)0290

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (2012/2043(INI))

2013/C 349 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 19. januarja 2012 o strategiji EU za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 19. januarja 2012 o strategiji EU za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | ob upoštevanju členov 7 in 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7 in 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo (2007–2013) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o novi strategiji za zdravstveno varstvo živali za Evropsko unijo (2007–2013) (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. maja 2009 o predlogu uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. maja 2009 o predlogu uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o vrednotenju in oceni akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o kmetijstvu EU in mednarodni trgovini (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o kmetijstvu EU in mednarodni trgovini (6),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 15. marca 2012 o določitvi največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol v Evropski uniji (7); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 15. marca 2012 o določitvi največ 8-urne omejitve za prevoz živali za zakol v Evropski uniji (7);

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 13. oktobra 2011 o upravljanju populacije psov v Evropski uniji (8); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 13. oktobra 2011 o upravljanju populacije psov v Evropski uniji (8);

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 29. novembra 2010 o dobrem počutju psov in mačk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 29. novembra 2010 o dobrem počutju psov in mačk,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 z naslovom "Akcijski načrt proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti" (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2011 z naslovom "Akcijski načrt proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti" (COM(2011)0748),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2011 o učinku Uredbe (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. novembra 2011 o učinku Uredbe (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (COM(2011)0700),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije za varnost hrane z dne 2. decembra 2010 o dobrem počutju živali med prevozom (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije za varnost hrane z dne 2. decembra 2010 o dobrem počutju živali med prevozom (9),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije za varnost hrane z dne 13. decembra 2011 o smernicah za oceno tveganja za dobro počutje živali (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Agencije za varnost hrane z dne 13. decembra 2011 o smernicah za oceno tveganja za dobro počutje živali (10),

| — | ob upoštevanju opredelitve dobrega počutja živali Svetovne organizacije za zdravje živali (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve dobrega počutja živali Svetovne organizacije za zdravje živali (11),

| — | ob upoštevanju dvanajstih dodatnih načel in meril za dobro počutje živali, ki so bila razvita v okviru projekta "Welfare Quality" (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvanajstih dodatnih načel in meril za dobro počutje živali, ki so bila razvita v okviru projekta "Welfare Quality" (12),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 78/923/EGS z dne 19. junija 1978 o sklenitvi Evropske konvencije za zaščito rejnih in proizvodnih živali (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 78/923/EGS z dne 19. junija 1978 o sklenitvi Evropske konvencije za zaščito rejnih in proizvodnih živali (13),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu hišnih živali (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu hišnih živali (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (15),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/22/ES z dne 29. marca 1999 o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/22/ES z dne 29. marca 1999 o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih (16),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (17),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2009 z naslovom "Vključitev trajnostnega razvoja v politike EU: pregled strategije Evropske unije za trajnostni razvoj v letu 2009 (COM(2009)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2009 z naslovom "Vključitev trajnostnega razvoja v politike EU: pregled strategije Evropske unije za trajnostni razvoj v letu 2009 (COM(2009)0400),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o možnostih označevanja dobrega počutja živali in vzpostavitvi evropske mreže referenčnih centrov za zaščito in dobro počutje živali (COM(2009)0584); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o možnostih označevanja dobrega počutja živali in vzpostavitvi evropske mreže referenčnih centrov za zaščito in dobro počutje živali (COM(2009)0584);

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter stališč Odbora za okolje, javno zdravje in varnost in Odbora za peticije (A7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter stališč Odbora za okolje, javno zdravje in varnost in Odbora za peticije (A7-0216/2012),

| A. | ker je visoka raven dobrega počutja živali, ki je del trajnostnega razvoja, pomembna za zaščito zdravja živali ter za zagotovitev produktivnosti, čeprav prinaša dodatne stroške delovanja, ki niso sorazmerno porazdeljeni po prehranski verigi; |
| --- | --- |

A.

ker je visoka raven dobrega počutja živali, ki je del trajnostnega razvoja, pomembna za zaščito zdravja živali ter za zagotovitev produktivnosti, čeprav prinaša dodatne stroške delovanja, ki niso sorazmerno porazdeljeni po prehranski verigi;

| B. | ker bi slabšanje zdravstvenega stanja divjih živali, katerih število se v večini držav članic povečuje, lahko povzročilo hitrejše širjenje nalezljivih bolezni na domače živali in hkrati imelo škodljiv učinek na javno zdravje; |
| --- | --- |

B.

ker bi slabšanje zdravstvenega stanja divjih živali, katerih število se v večini držav članic povečuje, lahko povzročilo hitrejše širjenje nalezljivih bolezni na domače živali in hkrati imelo škodljiv učinek na javno zdravje;

| C. | ker predpisi EU in nacionalni predpisi o dobrem počutju živali zaradi svoje kompleksnosti in različnih razlag povzročajo pravno negotovost in lahko resno poslabšajo konkurenčni položaj proizvajalcev v nekaterih državah članicah; ker v zvezi z izvajanjem zakonodaje EU pomanjkljivo izpolnjevanje zahtev, neusklajeni standardi in neobstoj pravnih mejnikov izkrivljajo konkurenco in povzročajo neenake pogoje; |
| --- | --- |

C.

ker predpisi EU in nacionalni predpisi o dobrem počutju živali zaradi svoje kompleksnosti in različnih razlag povzročajo pravno negotovost in lahko resno poslabšajo konkurenčni položaj proizvajalcev v nekaterih državah članicah; ker v zvezi z izvajanjem zakonodaje EU pomanjkljivo izpolnjevanje zahtev, neusklajeni standardi in neobstoj pravnih mejnikov izkrivljajo konkurenco in povzročajo neenake pogoje;

| D. | ker nacionalni predpisi o dobrem počutju živali ne smejo biti v nasprotju z načeli enotnega trga EU; |
| --- | --- |

D.

ker nacionalni predpisi o dobrem počutju živali ne smejo biti v nasprotju z načeli enotnega trga EU;

| E. | ker bi novi pristop k dobremu počutju živali moral temeljiti na trdnih znanstvenih dokazih in najboljšem znanstvenem znanju ob upoštevanju potrebe po poenostavitvi, stroškovni učinkovitosti in uporabnosti standardov, pa tudi skladnosti, zlasti z okoljsko politiko in politiko javnega zdravja; |
| --- | --- |

E.

ker bi novi pristop k dobremu počutju živali moral temeljiti na trdnih znanstvenih dokazih in najboljšem znanstvenem znanju ob upoštevanju potrebe po poenostavitvi, stroškovni učinkovitosti in uporabnosti standardov, pa tudi skladnosti, zlasti z okoljsko politiko in politiko javnega zdravja;

| F. | ker sodobni potrošniki upravičeno pričakujejo, da bodo rejne živali deležne enakih nujnih potrebščin kot človek: dobre hrane, dobrih življenjskih razmer in primerne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

F.

ker sodobni potrošniki upravičeno pričakujejo, da bodo rejne živali deležne enakih nujnih potrebščin kot človek: dobre hrane, dobrih življenjskih razmer in primerne zdravstvene oskrbe;

| G. | ker so standardi glede zdravja živali temeljnega pomena za živinorejo v Evropi, kar ima vse večji vpliv na stopnjo konkurenčnosti kmetijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

G.

ker so standardi glede zdravja živali temeljnega pomena za živinorejo v Evropi, kar ima vse večji vpliv na stopnjo konkurenčnosti kmetijskega gospodarstva;

| 1. | pozdravlja splošno strategijo EU za dobro počutje živali za obdobje 2012–2015; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja splošno strategijo EU za dobro počutje živali za obdobje 2012–2015;

| 2. | opozarja, da se člen 13 Pogodbe uporablja splošno in je kot tak enako pomemben kot določbe o varstvu okolja ali potrošnikov in ima prednost pred politiko notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da se člen 13 Pogodbe uporablja splošno in je kot tak enako pomemben kot določbe o varstvu okolja ali potrošnikov in ima prednost pred politiko notranjega trga;

| 3. | poudarja, da je dobro počutje celovito in večplastno vprašanje, ki vpliva na mednarodno in domačo politiko ter ima pomembno etnično, znanstveno, gospodarsko, kulturno in politično razsežnost; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je dobro počutje celovito in večplastno vprašanje, ki vpliva na mednarodno in domačo politiko ter ima pomembno etnično, znanstveno, gospodarsko, kulturno in politično razsežnost;

| 4. | pozdravlja namero Komisije, da bo prednostno obravnavala vprašanje skladnosti z zakonodajo na področju dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja namero Komisije, da bo prednostno obravnavala vprašanje skladnosti z zakonodajo na področju dobrega počutja živali;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da strateški dokument opisuje politiko, pri kateri svobodna izbira potrošnikov mobilizira potrošniške trge za živalim prijazne proizvode ter usmerja sile skupnega trga za dobro počutje rejnih živali; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da strateški dokument opisuje politiko, pri kateri svobodna izbira potrošnikov mobilizira potrošniške trge za živalim prijazne proizvode ter usmerja sile skupnega trga za dobro počutje rejnih živali;

| 6. | obžaluje dejstvo, da nekaterih ukrepov iz akcijskega načrta za obdobje 2006–2010 ni bilo mogoče uresničiti, in poziva Komisijo, naj ciljne datume za nove ukrepe uskladi z zakonitimi roki; |
| --- | --- |

6.

obžaluje dejstvo, da nekaterih ukrepov iz akcijskega načrta za obdobje 2006–2010 ni bilo mogoče uresničiti, in poziva Komisijo, naj ciljne datume za nove ukrepe uskladi z zakonitimi roki;

| 7. | obžaluje dejstvo, da strategija ni dobila finančne podpore, ki jo je zahteval Parlament v svoji resoluciji z dne 5. maja 2010; poziva Komisijo, naj po potrebi poveča svojo podporo, in sicer s ponovno določitvijo prednostnih nalog in z zagotovitvijo boljšega in doslednejšega vključevanja dobrega počutja živali v druga področja politik EU, kot so potrošniška politika, raziskovalni programi in skupna kmetijska politika; |
| --- | --- |

7.

obžaluje dejstvo, da strategija ni dobila finančne podpore, ki jo je zahteval Parlament v svoji resoluciji z dne 5. maja 2010; poziva Komisijo, naj po potrebi poveča svojo podporo, in sicer s ponovno določitvijo prednostnih nalog in z zagotovitvijo boljšega in doslednejšega vključevanja dobrega počutja živali v druga področja politik EU, kot so potrošniška politika, raziskovalni programi in skupna kmetijska politika;

| 8. | pozdravlja reformne predloge Komisije in njeno zavezanost dobremu počutju živali; poudarja pomen trdne podpore za kmete, ki spoštujejo standarde in dobre prakse pri vzreji živine ter vlagajo v boljše kmetijske obrate; poudarja pomen ustreznega financiranja za prihodnjo skupno kmetijsko politiko, saj potrebujemo proračun, ki bo združljiv z našimi ambicijami; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja reformne predloge Komisije in njeno zavezanost dobremu počutju živali; poudarja pomen trdne podpore za kmete, ki spoštujejo standarde in dobre prakse pri vzreji živine ter vlagajo v boljše kmetijske obrate; poudarja pomen ustreznega financiranja za prihodnjo skupno kmetijsko politiko, saj potrebujemo proračun, ki bo združljiv z našimi ambicijami;

| 9. | poudarja, da se kmetje danes soočajo s številnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, in morajo izpolnjevati številne zahteve, med katere sodi tudi dobro počutje živali; zato poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno skladnost politik v skladu s členom 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se kmetje danes soočajo s številnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, in morajo izpolnjevati številne zahteve, med katere sodi tudi dobro počutje živali; zato poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno skladnost politik v skladu s členom 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| 10. | poziva države članice, naj učinkoviteje izkoriščajo priložnosti za pomoč, ki jih nudijo skladi EU za razvoj podeželja in sedmi okvirni program (2007–2013) generalnega direktorata za raziskave za spodbujanje uporabnih raziskav ter naložbe v inovativne in moderne rešitve za dobro počutje živali; poziva države članice in Komisijo, naj povečajo naložbe v raziskave in razvoj novih tehnik in tehnologij za dobro počutje živali; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj učinkoviteje izkoriščajo priložnosti za pomoč, ki jih nudijo skladi EU za razvoj podeželja in sedmi okvirni program (2007–2013) generalnega direktorata za raziskave za spodbujanje uporabnih raziskav ter naložbe v inovativne in moderne rešitve za dobro počutje živali; poziva države članice in Komisijo, naj povečajo naložbe v raziskave in razvoj novih tehnik in tehnologij za dobro počutje živali;

| 11. | obžaluje, da strategija ne izkorišča priložnosti, ki jih nudijo politike na področju trajnostne potrošnje in proizvodnje, zelenih javnih naročil in družbene odgovornosti podjetij za spodbujanje visokih ravni standardov dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da strategija ne izkorišča priložnosti, ki jih nudijo politike na področju trajnostne potrošnje in proizvodnje, zelenih javnih naročil in družbene odgovornosti podjetij za spodbujanje visokih ravni standardov dobrega počutja živali;

| 12. | poziva Komisijo, naj bo bolj ambiciozna pri vključevanju vzajemnosti standardov na področju dobrega počutja živali med prednostne naloge kot netrgovinski dejavnik v svojo trgovinsko politiko in pogajanja o večstranskih in dvostranskih mednarodnih trgovinskih sporazumih ter naj spodbuja dobro počutje živali v tretjih državah, tako da za uvožene živali in izdelke zahteva enakovredne standarde in strog nadzor; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj bo bolj ambiciozna pri vključevanju vzajemnosti standardov na področju dobrega počutja živali med prednostne naloge kot netrgovinski dejavnik v svojo trgovinsko politiko in pogajanja o večstranskih in dvostranskih mednarodnih trgovinskih sporazumih ter naj spodbuja dobro počutje živali v tretjih državah, tako da za uvožene živali in izdelke zahteva enakovredne standarde in strog nadzor;

| 13. | poziva Komisijo, naj pred začetkom pogajanj o trgovinskih sporazumih oceni standarde dobrega počutja živali, ki se uporabljajo v tretjih državah, in poroča o njih; poziva Komisijo, naj to nalogo brez odlašanja izvede tudi v državah, s katerimi trenutno potekajo trgovinska pogajanja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pred začetkom pogajanj o trgovinskih sporazumih oceni standarde dobrega počutja živali, ki se uporabljajo v tretjih državah, in poroča o njih; poziva Komisijo, naj to nalogo brez odlašanja izvede tudi v državah, s katerimi trenutno potekajo trgovinska pogajanja;

| 14. | poziva Komisijo, naj v prihodnje Evropskemu parlamentu ne posreduje prostotrgovinskih sporazumov, ki za uvožene proizvode ne zagotavljajo enakovrednih predpisov o dobrem počutju živali kot za evropske proizvode; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj v prihodnje Evropskemu parlamentu ne posreduje prostotrgovinskih sporazumov, ki za uvožene proizvode ne zagotavljajo enakovrednih predpisov o dobrem počutju živali kot za evropske proizvode;

| 15. | prav tako pozdravlja namero Komisije, da preuči, kako bi bilo mogoče dobro počutje živali bolje vključiti v okvir evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

15.

prav tako pozdravlja namero Komisije, da preuči, kako bi bilo mogoče dobro počutje živali bolje vključiti v okvir evropske sosedske politike;

| 16. | poziva Komisijo, naj vztraja, da Svetovna trgovinska organizacija netrgovinske dejavnike hitro vključi v strategijo za svetovno trgovino ter tako prepreči izkrivljanje konkurence med državami članicami EU, ki morajo spoštovati najstrožje standarde dobrega počutja živali na svetu, in tretjimi državami; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj vztraja, da Svetovna trgovinska organizacija netrgovinske dejavnike hitro vključi v strategijo za svetovno trgovino ter tako prepreči izkrivljanje konkurence med državami članicami EU, ki morajo spoštovati najstrožje standarde dobrega počutja živali na svetu, in tretjimi državami;

| 17. | meni, da bi bilo treba obvezno obvestiti potrošnike, če je uvoženi proizvod ali proizvod, ki vsebuje uvoženi proizvod, izdelan iz živali, ki so bile gojene v drugačnih pogojih, kot jih zahtevajo evropski predpisi o dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba obvezno obvestiti potrošnike, če je uvoženi proizvod ali proizvod, ki vsebuje uvoženi proizvod, izdelan iz živali, ki so bile gojene v drugačnih pogojih, kot jih zahtevajo evropski predpisi o dobrem počutju živali;

| 18. | izraža obžalovanje, da strategija ne odraža pomena zdravja živali za dobro počutje živali ter povezave med zdravjem živali in javnim zdravjem; poziva Komisijo, naj v tej strategiji uporablja načelo "eno zdravje" in zagotovi učinkovito usklajevanje s strategijo za zdravstveno varstvo živali, saj ustrezna vzreja živine med drugim pripomore k preprečevanju širjenja bolezni in protimikrobne odpornosti; |
| --- | --- |

18.

izraža obžalovanje, da strategija ne odraža pomena zdravja živali za dobro počutje živali ter povezave med zdravjem živali in javnim zdravjem; poziva Komisijo, naj v tej strategiji uporablja načelo "eno zdravje" in zagotovi učinkovito usklajevanje s strategijo za zdravstveno varstvo živali, saj ustrezna vzreja živine med drugim pripomore k preprečevanju širjenja bolezni in protimikrobne odpornosti;

| 19. | opominja, da je Parlament v resoluciji z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike poudaril, da je treba v celoti razumeti, kdaj, kje, kako in na katerih živalih se protimikrobne snovi danes dejansko uporabljajo, ter meni, da bi Komisija morala take podatke brez odlašanja zbirati, analizirati in javno objaviti; |
| --- | --- |

19.

opominja, da je Parlament v resoluciji z dne 12. maja 2011 o odpornosti na antibiotike poudaril, da je treba v celoti razumeti, kdaj, kje, kako in na katerih živalih se protimikrobne snovi danes dejansko uporabljajo, ter meni, da bi Komisija morala take podatke brez odlašanja zbirati, analizirati in javno objaviti;

| 20. | ugotavlja, da je v EU nujno cepljenje in včasih preventivno cepljenje dovoljeno, a da predpisi še vedno ovirajo mednarodno prodajo proizvodov iz cepljenih živali; ugotavlja, da te omejitve ne upoštevajo ustrezno napredka na področju tehnologije cepiv in diagnostike; zahteva od Evropske komisije, naj kjer je to mogoče prekliče tiste omejevalne trgovinske ukrepe, ki brez potrebe prepovedujejo uporabo cepiv; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je v EU nujno cepljenje in včasih preventivno cepljenje dovoljeno, a da predpisi še vedno ovirajo mednarodno prodajo proizvodov iz cepljenih živali; ugotavlja, da te omejitve ne upoštevajo ustrezno napredka na področju tehnologije cepiv in diagnostike; zahteva od Evropske komisije, naj kjer je to mogoče prekliče tiste omejevalne trgovinske ukrepe, ki brez potrebe prepovedujejo uporabo cepiv;

| 21. | poziva Komisijo, naj nameni ustrezno pozornost zdravstvenim tveganjem, ki jih predstavljajo divje živali; meni, da je precej novih nalezljivih bolezni zoonoz (torej se prenašajo med prosto živečimi in domačimi živalmi ter ljudmi), in se zaveda, da lahko trgovanje s prosto živečimi živalmi ter spremembe rabe in upravljanja tal prinesejo nove ali spremenjene interakcije med ljudmi, domačimi in prosto živečimi živalmi, kar lahko prispeva k prenosu bolezni; poudarja potrebo po skladnosti med politikami za zdravje živali, njihovo dobro počutje ter trgovino; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj nameni ustrezno pozornost zdravstvenim tveganjem, ki jih predstavljajo divje živali; meni, da je precej novih nalezljivih bolezni zoonoz (torej se prenašajo med prosto živečimi in domačimi živalmi ter ljudmi), in se zaveda, da lahko trgovanje s prosto živečimi živalmi ter spremembe rabe in upravljanja tal prinesejo nove ali spremenjene interakcije med ljudmi, domačimi in prosto živečimi živalmi, kar lahko prispeva k prenosu bolezni; poudarja potrebo po skladnosti med politikami za zdravje živali, njihovo dobro počutje ter trgovino;

| 22. | poziva Komisijo, naj do leta 2015 pripravi poročilo o zdravstvenem stanju divjih živali in nevarnosti okužbe domačih živali in ljudi; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj do leta 2015 pripravi poročilo o zdravstvenem stanju divjih živali in nevarnosti okužbe domačih živali in ljudi;

| 23. | poziva Komisijo, naj aktivno in nenehno izboljšuje predpise o dobrem počutju živali v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 (18) o trgovini s prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (kakor je bila spremenjena); |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj aktivno in nenehno izboljšuje predpise o dobrem počutju živali v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 (18) o trgovini s prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (kakor je bila spremenjena);

| 24. | poudarja, da je populacija psov in mačk v EU ocenjena na približno sto milijonov živali ter da ni zakonodaje EU, ki bi skrbela za dobro počutje hišnih živali; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je populacija psov in mačk v EU ocenjena na približno sto milijonov živali ter da ni zakonodaje EU, ki bi skrbela za dobro počutje hišnih živali;

| 25. | poziva, naj se na seznam dejavnosti doda priprava poročila o potepuških živalih, ki naj priporoči konkretne, etične in trajnostne rešitve za države članice in vključuje oceno prilagojenega sistema za registracijo in elektronsko identifikacijo hišnih živali; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se na seznam dejavnosti doda priprava poročila o potepuških živalih, ki naj priporoči konkretne, etične in trajnostne rešitve za države članice in vključuje oceno prilagojenega sistema za registracijo in elektronsko identifikacijo hišnih živali;

| 26. | poudarja, da obvezna identifikacija mačk in psov skupaj z učinkovitim in zanesljivim sistemom registracije zagotavljata sledljivost ter da sta ključnega pomena za uspešno obvladovanje zdravja in dobrega počutja živali, saj prispevata k spodbujanju odgovornega lastništva in ohranjanju javnega zdravja; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da obvezna identifikacija mačk in psov skupaj z učinkovitim in zanesljivim sistemom registracije zagotavljata sledljivost ter da sta ključnega pomena za uspešno obvladovanje zdravja in dobrega počutja živali, saj prispevata k spodbujanju odgovornega lastništva in ohranjanju javnega zdravja;

| 27. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj ratificirajo Evropsko konvencijo o zaščiti hišnih živali in prenesejo njene določbe v nacionalne pravne sisteme; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj ratificirajo Evropsko konvencijo o zaščiti hišnih živali in prenesejo njene določbe v nacionalne pravne sisteme;

| 28. | poziva države članice, naj sprejmejo celovite strategije za upravljanje populacije psov, ki bodo vključevale ukrepe, kot so zakoni o nadzoru števila psov in proti krutemu ravnanju ter podpora veterinarskim postopkom, kar vključuje cepljenje proti steklini in sterilizacijo za nadzor števila neželenih psov, ter spodbujanje odgovornega lastništva hišnih živali, kot je bilo zahtevano v svoji izjavi z dne 13. oktobra 2011; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj sprejmejo celovite strategije za upravljanje populacije psov, ki bodo vključevale ukrepe, kot so zakoni o nadzoru števila psov in proti krutemu ravnanju ter podpora veterinarskim postopkom, kar vključuje cepljenje proti steklini in sterilizacijo za nadzor števila neželenih psov, ter spodbujanje odgovornega lastništva hišnih živali, kot je bilo zahtevano v svoji izjavi z dne 13. oktobra 2011;

| 29. | poziva Komisijo, naj v svoji študiji v letu 2014 o dobrem počutju psov in mačk v komercialnih dejavnostih predlaga konkretne rešitve za preprečevanje vzreje psov in mačk ter trgovanja z njimi na način, ki bo verjetno povzročil težave glede dobrega počutja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj v svoji študiji v letu 2014 o dobrem počutju psov in mačk v komercialnih dejavnostih predlaga konkretne rešitve za preprečevanje vzreje psov in mačk ter trgovanja z njimi na način, ki bo verjetno povzročil težave glede dobrega počutja;

Izvrševanje na prvem mestu

| 30. | se strinja s Komisijo, da je izpolnjevanje zahtev iz predpisov o dobrem počutju živali, kljub doseženemu napredku na več področjih, še vedno pomanjkljivo; opominja Komisijo, da veljavna zakonodaja o dobrem počutju živali v veliki meri že zadostuje, a se še ne uporablja v vseh državah članicah v želenem obsegu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo spoštovanje zakonodaje o dobrem počutju živali v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

30.

se strinja s Komisijo, da je izpolnjevanje zahtev iz predpisov o dobrem počutju živali, kljub doseženemu napredku na več področjih, še vedno pomanjkljivo; opominja Komisijo, da veljavna zakonodaja o dobrem počutju živali v veliki meri že zadostuje, a se še ne uporablja v vseh državah članicah v želenem obsegu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo spoštovanje zakonodaje o dobrem počutju živali v vseh državah članicah;

| 31. | obžaluje, da se Direktiva Sveta 1999/22/ES o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih sedem let po njeni dokončni uveljavitvi še vedno ne izvaja v celoti v vseh državah članicah; ponovno poudarja, da so v tej direktivi natančno določeni pogoji za živali v živalskih vrtovih in njihovo dobro počutje, kar bi bilo treba izvajati; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da se Direktiva Sveta 1999/22/ES o zadrževanju prosto živečih živali v živalskih vrtovih sedem let po njeni dokončni uveljavitvi še vedno ne izvaja v celoti v vseh državah članicah; ponovno poudarja, da so v tej direktivi natančno določeni pogoji za živali v živalskih vrtovih in njihovo dobro počutje, kar bi bilo treba izvajati;

| 32. | pozdravlja "preferenčni kodeks ravnanja za živalske vrtove" Komisije in poziva, naj Komisija vanj vključi smernice o najboljši praksi glede ustreznega zadrževanja živali prosto živečih vrst v ujetništvu; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja "preferenčni kodeks ravnanja za živalske vrtove" Komisije in poziva, naj Komisija vanj vključi smernice o najboljši praksi glede ustreznega zadrževanja živali prosto živečih vrst v ujetništvu;

| 33. | meni, da je eno od področij, kjer je potrebno boljše izvrševanje zakonodaje, prevoz živali, ki ga je treba izboljšati ob upoštevanju znanstvenih podatkov, ki jih je zbrala Evropska agencija za varnost hrane v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (19), čeprav traja le zelo omejen čas v življenju živali, |
| --- | --- |

33.

meni, da je eno od področij, kjer je potrebno boljše izvrševanje zakonodaje, prevoz živali, ki ga je treba izboljšati ob upoštevanju znanstvenih podatkov, ki jih je zbrala Evropska agencija za varnost hrane v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (19), čeprav traja le zelo omejen čas v življenju živali,

| 34. | poudarja, da bi bilo treba v vseh državah članicah EU v celoti izvajati in spoštovati celoten sklop veljavne zakonodaje o dobrem počutju živali; vendar meni, da neizvajanje ne bi smelo ovirati nove zakonodaje na področjih, kjer je treba zakonodajo posodobiti glede na nova znanstvena odkritja, ali v primeru vrzeli; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi bilo treba v vseh državah članicah EU v celoti izvajati in spoštovati celoten sklop veljavne zakonodaje o dobrem počutju živali; vendar meni, da neizvajanje ne bi smelo ovirati nove zakonodaje na področjih, kjer je treba zakonodajo posodobiti glede na nova znanstvena odkritja, ali v primeru vrzeli;

| 35. | opozarja, da obstajajo neravnotežja v prehranski verigi, zaradi katerih so primarni proizvajalci v neugodnem položaju in da te razmere omejujejo obseg naložb v dobro počutje živali na ravni kmetij; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da obstajajo neravnotežja v prehranski verigi, zaradi katerih so primarni proizvajalci v neugodnem položaju in da te razmere omejujejo obseg naložb v dobro počutje živali na ravni kmetij;

| 36. | opozarja na stroške za proizvajalce in možnost izgube konkurenčnosti zaradi sprejetja novih in spreminjajočih se standardov dobrega počutja živali; ugotavlja, da ti stroški pogosto niso upoštevani v znesku, ki ga dobijo kmetje; |
| --- | --- |

36.

opozarja na stroške za proizvajalce in možnost izgube konkurenčnosti zaradi sprejetja novih in spreminjajočih se standardov dobrega počutja živali; ugotavlja, da ti stroški pogosto niso upoštevani v znesku, ki ga dobijo kmetje;

| 37. | pozdravlja predlog, da bi morali biti potrošniki bolje obveščeni o obstoječih predpisih EU o dobrem počutju živali; poziva Komisijo, naj kmete učinkoviteje vključi v raziskovalne projekte in kampanje; poudarja potrebo po večji ozaveščenosti potrošnikov o dodatnih stroških, povezanih s strožjimi predpisi o dobrem počutju živali, ter po enakomerni porazdelitvi teh stroškov po celotni prehranski verigi; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja predlog, da bi morali biti potrošniki bolje obveščeni o obstoječih predpisih EU o dobrem počutju živali; poziva Komisijo, naj kmete učinkoviteje vključi v raziskovalne projekte in kampanje; poudarja potrebo po večji ozaveščenosti potrošnikov o dodatnih stroških, povezanih s strožjimi predpisi o dobrem počutju živali, ter po enakomerni porazdelitvi teh stroškov po celotni prehranski verigi;

| 38. | poziva Komisijo, naj v primerih, kjer obstajajo jasni znanstveni dokazi o težavah na področju dobrega počutja in prevoza živali, prilagodi ali uvede nove instrumente politike za rešitev teh težav ob upoštevanju boljše porazdelitve stroškov dobrega počutja živali vzdolž prehranske verige; meni, da bi lahko ti instrumenti vključevali zakonodajo za posamezno vrsto, na rezultatih temelječe kazalnike dobrega počutja živali in merila, povezana s sistemom ocenjevanja tveganja, ki se uporablja na področju varnosti hrane; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v primerih, kjer obstajajo jasni znanstveni dokazi o težavah na področju dobrega počutja in prevoza živali, prilagodi ali uvede nove instrumente politike za rešitev teh težav ob upoštevanju boljše porazdelitve stroškov dobrega počutja živali vzdolž prehranske verige; meni, da bi lahko ti instrumenti vključevali zakonodajo za posamezno vrsto, na rezultatih temelječe kazalnike dobrega počutja živali in merila, povezana s sistemom ocenjevanja tveganja, ki se uporablja na področju varnosti hrane;

| 39. | poudarja, da je treba v novo zakonodajo o dobrem počutju živali uvesti ustrezno utemeljene pravne mejnike za prehodno obdobje, in sicer v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba v novo zakonodajo o dobrem počutju živali uvesti ustrezno utemeljene pravne mejnike za prehodno obdobje, in sicer v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi;

| 40. | poziva k oblikovanju novega sistema celovitega predhodnega posredovanja za zagotavljanje skladnosti; poudarja, da bi bilo treba z novim postopkom, ki zahteva tesno sodelovanje s Komisijo, zgodaj ugotoviti, katere države članice imajo težave pri spoštovanju roka; predlaga, naj se vzpostavijo forumi dobre prakse, ki bi Komisiji, državam članicam in ustreznim zainteresiranim stranem omogočili izmenjavo informacij o najboljšem načinu za spoštovanje teh rokov, naj države članice pripravijo načrte izvajanja z mejniki in cilji do roka po etapah ter naj se začne študija, s katero bi ugotovili, kako bi lahko evropski organi pomagali zagotoviti popolno spoštovanje zakonodaje o dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

40.

poziva k oblikovanju novega sistema celovitega predhodnega posredovanja za zagotavljanje skladnosti; poudarja, da bi bilo treba z novim postopkom, ki zahteva tesno sodelovanje s Komisijo, zgodaj ugotoviti, katere države članice imajo težave pri spoštovanju roka; predlaga, naj se vzpostavijo forumi dobre prakse, ki bi Komisiji, državam članicam in ustreznim zainteresiranim stranem omogočili izmenjavo informacij o najboljšem načinu za spoštovanje teh rokov, naj države članice pripravijo načrte izvajanja z mejniki in cilji do roka po etapah ter naj se začne študija, s katero bi ugotovili, kako bi lahko evropski organi pomagali zagotoviti popolno spoštovanje zakonodaje o dobrem počutju živali;

| 41. | poudarja, da je treba Komisiji in še posebej Uradu za prehrano in veterinarstvo dodeliti več sredstev v skladu s proračunskimi priporočili in pooblastili EU za ustrezen nadzor inšpekcijskih pregledov dobrega počutja živali, ki jih izvajajo države članice, pri čemer bi bilo treba izvesti določen delež nenapovedanih pregledov, in za obravnavo kršitev; poziva države članice, naj zagotovijo zadostno število ustrezno usposobljenih inšpektorjev za dobro počutje živali, in sicer z usklajenimi ukrepi za uspešnost, ki bodo zagotovili dosledne preglede v vseh državah članicah, ter naj razmislijo o tem, da bi organizacijam proizvajalcev dale več odgovornosti in pooblastil; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba Komisiji in še posebej Uradu za prehrano in veterinarstvo dodeliti več sredstev v skladu s proračunskimi priporočili in pooblastili EU za ustrezen nadzor inšpekcijskih pregledov dobrega počutja živali, ki jih izvajajo države članice, pri čemer bi bilo treba izvesti določen delež nenapovedanih pregledov, in za obravnavo kršitev; poziva države članice, naj zagotovijo zadostno število ustrezno usposobljenih inšpektorjev za dobro počutje živali, in sicer z usklajenimi ukrepi za uspešnost, ki bodo zagotovili dosledne preglede v vseh državah članicah, ter naj razmislijo o tem, da bi organizacijam proizvajalcev dale več odgovornosti in pooblastil;

| 42. | poziva države članice EU, naj zagotovijo, da bodo kršitve predpisov EU o dobrem počutju živali učinkovito in sorazmerno kaznovane ter da bodo vsako sankcijo spremljale obširne informacije in smernice pristojnih organov ter primerni popravni ukrepi; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice EU, naj zagotovijo, da bodo kršitve predpisov EU o dobrem počutju živali učinkovito in sorazmerno kaznovane ter da bodo vsako sankcijo spremljale obširne informacije in smernice pristojnih organov ter primerni popravni ukrepi;

| 43. | opozarja na nasprotovanje Evropskega parlamenta uporabi inšpekcijskih pomočnikov z zasebnimi pogodbami v klavnicah za sektor rdečega mesa; meni, da morajo higienske inšpekcije v tem sektorju izvajati neodvisni inšpektorji za meso; |
| --- | --- |

43.

opozarja na nasprotovanje Evropskega parlamenta uporabi inšpekcijskih pomočnikov z zasebnimi pogodbami v klavnicah za sektor rdečega mesa; meni, da morajo higienske inšpekcije v tem sektorju izvajati neodvisni inšpektorji za meso;

| 44. | je seznanjen s končnim rokom marca 2013 za prepoved prodaje novih kozmetičnih izdelkov, ki so bili preizkušeni na živalih; podpira ta rok in poziva Komisijo, naj ga ne podaljšuje; |
| --- | --- |

44.

je seznanjen s končnim rokom marca 2013 za prepoved prodaje novih kozmetičnih izdelkov, ki so bili preizkušeni na živalih; podpira ta rok in poziva Komisijo, naj ga ne podaljšuje;

| 45. | opozarja na obveznost Komisije, da za preverjanje skladnosti z Direktivo 2010/63/EU o preskusih na živalih prevzame nadzor nacionalnih inšpekcij, če obstajajo utemeljeni razlogi za zaskrbljenost; |
| --- | --- |

45.

opozarja na obveznost Komisije, da za preverjanje skladnosti z Direktivo 2010/63/EU o preskusih na živalih prevzame nadzor nacionalnih inšpekcij, če obstajajo utemeljeni razlogi za zaskrbljenost;

| 46. | poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja raziskave metod preskušanja, kjer je za preskuse potrebnih manj živali, in spodbuja njihovo uporabo, kadar je to mogoče; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj prizna in uporabi razširjeni preskus iz uredbe REACH; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja raziskave metod preskušanja, kjer je za preskuse potrebnih manj živali, in spodbuja njihovo uporabo, kadar je to mogoče; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj prizna in uporabi razširjeni preskus iz uredbe REACH;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo raziskovalni program Obzorje 2020 predvideval ustrezne priložnosti za raziskave na področju ohranjanja biotske raznovrstnosti, trgovine s prostoživečimi živalmi, razvoja in potrjevanja nadomestnih metod za poskuse na živalih ter učinka nastajajoče tehnologije; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo raziskovalni program Obzorje 2020 predvideval ustrezne priložnosti za raziskave na področju ohranjanja biotske raznovrstnosti, trgovine s prostoživečimi živalmi, razvoja in potrjevanja nadomestnih metod za poskuse na živalih ter učinka nastajajoče tehnologije;

| 48. | poziva Komisijo, naj dobro počutje živali vključi med cilje prihodnjega 7. okoljskega akcijskega programa, pri čemer naj zlasti zagotovi vključitev strategij in ukrepov za zmanjšanje uporabe živali v raziskovalne namene; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj dobro počutje živali vključi med cilje prihodnjega 7. okoljskega akcijskega programa, pri čemer naj zlasti zagotovi vključitev strategij in ukrepov za zmanjšanje uporabe živali v raziskovalne namene;

| 49. | opozarja na zaskrbljenost, ki jo evropski državljani izražajo v peticijah Evropskemu parlamentu zaradi zlorabe izjem, ki v EU veljajo za zakol brez omamljanja; je zlasti zaskrbljen, ker se odstopanje za zakol živali brez omamljanja v nekaterih državah članicah v veliki meri zlorablja, kar škoduje dobremu počutju živali, kmetom in potrošnikom; poziva Komisijo, naj pospeši svojo oceno označevanja mesa živali, zaklanih brez omamljanja, in v skladu svojo zavezo, da bo oceno izvedla leta 2011, predloži svoje poročilo pred letom 2013; opozarja, da je vprašanje neobveščenosti potrošnikov o tem, ali je meso, ki ga kupujejo, meso živali, zaklanih brez omamljanja, zelo pomembno vprašanje javnega interesa, tako zaradi preglednosti kot tudi zaradi trpljenja živali; kljub temu poudarja, da označevanje ni alternativa pravilnemu izvrševanju, saj lahko potrošnike vodi samo, če so podani podatki preverjeni in pravilni; |
| --- | --- |

49.

opozarja na zaskrbljenost, ki jo evropski državljani izražajo v peticijah Evropskemu parlamentu zaradi zlorabe izjem, ki v EU veljajo za zakol brez omamljanja; je zlasti zaskrbljen, ker se odstopanje za zakol živali brez omamljanja v nekaterih državah članicah v veliki meri zlorablja, kar škoduje dobremu počutju živali, kmetom in potrošnikom; poziva Komisijo, naj pospeši svojo oceno označevanja mesa živali, zaklanih brez omamljanja, in v skladu svojo zavezo, da bo oceno izvedla leta 2011, predloži svoje poročilo pred letom 2013; opozarja, da je vprašanje neobveščenosti potrošnikov o tem, ali je meso, ki ga kupujejo, meso živali, zaklanih brez omamljanja, zelo pomembno vprašanje javnega interesa, tako zaradi preglednosti kot tudi zaradi trpljenja živali; kljub temu poudarja, da označevanje ni alternativa pravilnemu izvrševanju, saj lahko potrošnike vodi samo, če so podani podatki preverjeni in pravilni;

| 50. | poudarja, da je treba uvesti učinkovitejše zaščitne ukrepe za živali, ki se iz EU izvažajo za zakol v tretje države; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba uvesti učinkovitejše zaščitne ukrepe za živali, ki se iz EU izvažajo za zakol v tretje države;

| 51. | meni, da bi morale zakonodajo EU o dobrem počutju živali spremljati praktične in usklajene smernice, s katerimi bi zagotovili enotno uporabo in izvajanje zakonodaje, nanašale pa bi se na vprašanja, kot sta na primer primernost za prevoz ter zagotavljanje vode pred in med prevozom, na počivališčih in na cilju; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi morale zakonodajo EU o dobrem počutju živali spremljati praktične in usklajene smernice, s katerimi bi zagotovili enotno uporabo in izvajanje zakonodaje, nanašale pa bi se na vprašanja, kot sta na primer primernost za prevoz ter zagotavljanje vode pred in med prevozom, na počivališčih in na cilju;

| 52. | se zaveda, da so vse pomanjkljivosti pri izvajanju pogosto posledica pravnih predpisov, ki jih v praksi ni mogoče izvajati; |
| --- | --- |

52.

se zaveda, da so vse pomanjkljivosti pri izvajanju pogosto posledica pravnih predpisov, ki jih v praksi ni mogoče izvajati;

| 53. | poudarja, da evropski državljani na Parlament redno naslavljajo peticije o tem, da države članice ne izvajajo določbe Uredbe (ES) št. 882/2004; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da evropski državljani na Parlament redno naslavljajo peticije o tem, da države članice ne izvajajo določbe Uredbe (ES) št. 882/2004;

| 54. | opozarja Komisijo in države članice na njihove dolžnosti iz Uredbe (ES) št. 882/2004, da zagotavljajo primerljive podatke o dobrem počutju živali; poziva Komisijo, naj v primerih neskladnosti učinkovito ukrepa; |
| --- | --- |

54.

opozarja Komisijo in države članice na njihove dolžnosti iz Uredbe (ES) št. 882/2004, da zagotavljajo primerljive podatke o dobrem počutju živali; poziva Komisijo, naj v primerih neskladnosti učinkovito ukrepa;

| 55. | poziva vse velike evropske trgovce na drobno, naj se s sprejetjem skupne javne deklaracije zavežejo, da bodo prodajali le proizvode, ki so skladni s standardi iz zakonodaje EU o dobrem počutju živali ali jih presegajo; |
| --- | --- |

55.

poziva vse velike evropske trgovce na drobno, naj se s sprejetjem skupne javne deklaracije zavežejo, da bodo prodajali le proizvode, ki so skladni s standardi iz zakonodaje EU o dobrem počutju živali ali jih presegajo;

Komuniciranje in izobraževanje

| 56. | poudarja, da je pomembno, da se informacije in izobraževanje prilagajajo in da so na razpolago na regionalni in lokalni ravni, na primer z regionalnimi delavnicami in uporabo sodobne tehnologije, ter da informacije glede nove zakonodaje in znanstvenih spoznanj dosežejo vse rejce živali; opozarja na vlogo, ki bi jo pri tem lahko imela usklajena mreža centrov za dobro počutje živali EU; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je pomembno, da se informacije in izobraževanje prilagajajo in da so na razpolago na regionalni in lokalni ravni, na primer z regionalnimi delavnicami in uporabo sodobne tehnologije, ter da informacije glede nove zakonodaje in znanstvenih spoznanj dosežejo vse rejce živali; opozarja na vlogo, ki bi jo pri tem lahko imela usklajena mreža centrov za dobro počutje živali EU;

| 57. | meni, da mora evropska mreža referenčnih centrov zagotavljati ustrezno, kakovostno, strokovno in dosledno podporo državam članicam in drugim zainteresiranim stranem glede najboljše prakse v zvezi z dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

57.

meni, da mora evropska mreža referenčnih centrov zagotavljati ustrezno, kakovostno, strokovno in dosledno podporo državam članicam in drugim zainteresiranim stranem glede najboljše prakse v zvezi z dobrim počutjem živali;

| 58. | poziva Komisijo, naj obstoječe smernice za dobro počutje živali ter druge prostovoljne pobude spodbuja z vzpostavitvijo spletnega portala, prek katerega bi bilo mogoče take dokumente, ki so bili potrjeni, zbirati in razširjati; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj obstoječe smernice za dobro počutje živali ter druge prostovoljne pobude spodbuja z vzpostavitvijo spletnega portala, prek katerega bi bilo mogoče take dokumente, ki so bili potrjeni, zbirati in razširjati;

| 59. | poziva države članice, naj bolje izkoristijo določbe o čezmejnem prenosu znanja o dobrem počutju živali, sistemih reje in nadzoru bolezni v okviru programov za razvoj podeželja in regionalni razvoj, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice, naj bolje izkoristijo določbe o čezmejnem prenosu znanja o dobrem počutju živali, sistemih reje in nadzoru bolezni v okviru programov za razvoj podeželja in regionalni razvoj, ki jih financira EU;

| 60. | meni, da bi morale zahteve glede dobrega počutja živali postati obvezne v prihodnjih programih za razvoj podeželja; poleg tega meni, da bi se morala evropska dodana vrednost visokih standardov dobrega počutja živali odražati v stopnjah sofinanciranja; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi morale zahteve glede dobrega počutja živali postati obvezne v prihodnjih programih za razvoj podeželja; poleg tega meni, da bi se morala evropska dodana vrednost visokih standardov dobrega počutja živali odražati v stopnjah sofinanciranja;

Okvirna zakonodaja

| 61. | pozdravlja vključitev evropske okvirne zakonodaje o dobrem počutju živali v to strategijo, kot je predlagal Parlament, in poziva Komisijo, naj poda svoj predlog skupaj z revizijo Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (20), ki je predvidena v letu 2013; meni, da bi morala biti ta okvirna zakonodaja jasno napisana, pripravljena po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, njen poudarek bi moral biti na vložkih in rezultatih, voditi pa bi morala k boljšemu počutju živali; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja vključitev evropske okvirne zakonodaje o dobrem počutju živali v to strategijo, kot je predlagal Parlament, in poziva Komisijo, naj poda svoj predlog skupaj z revizijo Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (20), ki je predvidena v letu 2013; meni, da bi morala biti ta okvirna zakonodaja jasno napisana, pripravljena po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, njen poudarek bi moral biti na vložkih in rezultatih, voditi pa bi morala k boljšemu počutju živali;

| 62. | poudarja, da bi morala biti taka okvirna zakonodaja orodje za poenostavitev in racionalizacijo veljavne zakonodaje o dobrem počutju živali; ugotavlja, da bi moral biti glavni cilj okvirne zakonodaje doseči boljšo in temeljitejšo stopnjo skladnosti z veljavno zakonodajo o dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da bi morala biti taka okvirna zakonodaja orodje za poenostavitev in racionalizacijo veljavne zakonodaje o dobrem počutju živali; ugotavlja, da bi moral biti glavni cilj okvirne zakonodaje doseči boljšo in temeljitejšo stopnjo skladnosti z veljavno zakonodajo o dobrem počutju živali;

| 63. | opozarja, da so proizvajalci preobremenjeni z upravnimi zahtevami in da ta evropska okvirna zakonodaja glede na stalno iskanje upravnih poenostavitev ne bi smela povečati te obremenitve; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da so proizvajalci preobremenjeni z upravnimi zahtevami in da ta evropska okvirna zakonodaja glede na stalno iskanje upravnih poenostavitev ne bi smela povečati te obremenitve;

| 64. | opozarja, da bi moral po mnenju Parlamenta ta zakonodajni okvir temeljiti na potrjenih znanstvenih spoznanjih in dokazanih izkušnjah ter zajemati vse rejne in zapuščene živali, vključno s potepuškimi živalmi udomačenih vrst; opozarja, da je Parlament za živalske vrste, vzgojene za proizvodnjo hrane, pozval k nadaljnjemu razvoju projekta "Animal Welfare Quality", kar zadeva njegovo poenostavitev in praktično uporabo; |
| --- | --- |

64.

opozarja, da bi moral po mnenju Parlamenta ta zakonodajni okvir temeljiti na potrjenih znanstvenih spoznanjih in dokazanih izkušnjah ter zajemati vse rejne in zapuščene živali, vključno s potepuškimi živalmi udomačenih vrst; opozarja, da je Parlament za živalske vrste, vzgojene za proizvodnjo hrane, pozval k nadaljnjemu razvoju projekta "Animal Welfare Quality", kar zadeva njegovo poenostavitev in praktično uporabo;

| 65. | meni, da bi okvirna zakonodaja, ki bi bila tesno povezana z opredelitvami in priporočili Svetovne organizacije za zdravje živali, okrepila konkurenčnost imetnikov in lastnikov živali ter živinorejcev EU na mednarodnem trgu, pripomogla pa bi tudi k zagotavljanju pravične konkurence na notranjem trgu; |
| --- | --- |

65.

meni, da bi okvirna zakonodaja, ki bi bila tesno povezana z opredelitvami in priporočili Svetovne organizacije za zdravje živali, okrepila konkurenčnost imetnikov in lastnikov živali ter živinorejcev EU na mednarodnem trgu, pripomogla pa bi tudi k zagotavljanju pravične konkurence na notranjem trgu;

| 66. | meni, da bi morala evropska okvirna zakonodaja o dobrem počutju živali vzpostaviti enotno osnovno raven dobrega počutja živali po vsej Evropski uniji kot nujni pogoj za prosto in pravično konkurenco na notranjem trgu za domače proizvode in uvožene proizvode iz tretjih držav; vendar meni, da bi morale imeti države članice in regije možnost, da posameznim proizvajalcem ali skupinam proizvajalcev dovolijo vzpostaviti prostovoljne sisteme z večjimi učinki, pri čemer bi bilo treba preprečiti izkrivljanje konkurence in zaščititi konkurenčnost EU na mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

66.

meni, da bi morala evropska okvirna zakonodaja o dobrem počutju živali vzpostaviti enotno osnovno raven dobrega počutja živali po vsej Evropski uniji kot nujni pogoj za prosto in pravično konkurenco na notranjem trgu za domače proizvode in uvožene proizvode iz tretjih držav; vendar meni, da bi morale imeti države članice in regije možnost, da posameznim proizvajalcem ali skupinam proizvajalcev dovolijo vzpostaviti prostovoljne sisteme z večjimi učinki, pri čemer bi bilo treba preprečiti izkrivljanje konkurence in zaščititi konkurenčnost EU na mednarodnih trgih;

| 67. | opozarja, da po mnenju Parlamenta takšna okvirna zakonodaja proizvajalcem ne bi smela preprečevati uvedbe prostovoljnih sistemov, ki presegajo predpise EU, in meni, da bi morali biti ti sistemi prav tako znanstveno utemeljeni, promovirali pa bi jih lahko s certificiranimi in kohezivnimi oznakami; poziva Komisijo, naj nadgradi sporočilo COM(2009)0584 s pripravo študije in po potrebi zakonodajnih predlogov o sistemih označevanja mesa in mlečnih izdelkov na ravni EU za obveščanje potrošnikov o uporabljeni metodi vzreje in njenem učinku na dobro počutje živali, da bi bilo obveščanje potrošnikov kar najbolj učinkovito in skladno; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da po mnenju Parlamenta takšna okvirna zakonodaja proizvajalcem ne bi smela preprečevati uvedbe prostovoljnih sistemov, ki presegajo predpise EU, in meni, da bi morali biti ti sistemi prav tako znanstveno utemeljeni, promovirali pa bi jih lahko s certificiranimi in kohezivnimi oznakami; poziva Komisijo, naj nadgradi sporočilo COM(2009)0584 s pripravo študije in po potrebi zakonodajnih predlogov o sistemih označevanja mesa in mlečnih izdelkov na ravni EU za obveščanje potrošnikov o uporabljeni metodi vzreje in njenem učinku na dobro počutje živali, da bi bilo obveščanje potrošnikov kar najbolj učinkovito in skladno;

| 68. | meni, da bi morala evropska okvirna zakonodaja o dobrem počutju živali vključevati:






  (a) | skupno opredelitev in razumevanje dobrega počutja živali na podlagi priporočil Svetovne organizacije za zdravje živali ter splošne znanstveno utemeljene cilje; |
| --- | --- | --- |

68.

meni, da bi morala evropska okvirna zakonodaja o dobrem počutju živali vključevati:

(a)

skupno opredelitev in razumevanje dobrega počutja živali na podlagi priporočil Svetovne organizacije za zdravje živali ter splošne znanstveno utemeljene cilje;

| (b) | načelo dolžnosti skrbnega ravnanja za vse lastnike in rejce živali, pri čemer bi morali biti za potepuške živali zaradi tveganj za javno zdravje in varnost v prvi vrsti odgovorni lastniki, dokončno pa organi držav članic; |
| --- | --- |

(b)

načelo dolžnosti skrbnega ravnanja za vse lastnike in rejce živali, pri čemer bi morali biti za potepuške živali zaradi tveganj za javno zdravje in varnost v prvi vrsti odgovorni lastniki, dokončno pa organi držav članic;

| (c) | sredstva ozaveščanja in smernice za osebje javnih organov za ugotavljanje problemov dobrega počutja živali med opravljanjem njihovih nalog; |
| --- | --- |

(c)

sredstva ozaveščanja in smernice za osebje javnih organov za ugotavljanje problemov dobrega počutja živali med opravljanjem njihovih nalog;

| (d) | po potrebi zahtevo za zagotovitev usposobljenosti vsake osebe, ki v okviru svojih poklicnih nalog ravna z živalmi, pri čemer se priznajo veščine in znanje, pridobljeno s praktičnimi izkušnjami ali usposabljanjem, pa tudi ustrezne zahteve za usposabljanje za posebne odgovornosti v zvezi z dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi zahtevo za zagotovitev usposobljenosti vsake osebe, ki v okviru svojih poklicnih nalog ravna z živalmi, pri čemer se priznajo veščine in znanje, pridobljeno s praktičnimi izkušnjami ali usposabljanjem, pa tudi ustrezne zahteve za usposabljanje za posebne odgovornosti v zvezi z dobrim počutjem živali;

| (e) | obveznost za države članice, da Komisiji predložijo dvoletna poročila o izvajanju zakonodaje EU o dobrem počutju živali, vključno z načrtom za naslednji dve leti, in zahtevo, da Komisija ta poročila nemudoma objavi skupaj s povzetkom; |
| --- | --- |

(e)

obveznost za države članice, da Komisiji predložijo dvoletna poročila o izvajanju zakonodaje EU o dobrem počutju živali, vključno z načrtom za naslednji dve leti, in zahtevo, da Komisija ta poročila nemudoma objavi skupaj s povzetkom;

| (f) | učinkovite in pravočasne ukrepe proti državam članicam, ki ne predložijo poročil ali ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede izvajanja nadzora in inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(f)

učinkovite in pravočasne ukrepe proti državam članicam, ki ne predložijo poročil ali ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede izvajanja nadzora in inšpekcijskih pregledov;

| (g) | vzpostavitev usklajene evropske mreže za dobro počutje živali, prek katere se bodo na podlagi izkušenj pilotnega projekta X/2012 podpirale informativne in izobraževalne kampanje, ocenjevale zahteve v zvezi z dobrim počutjem živali na podlagi najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih spoznanj in usklajeval sistem EU za predhodno preizkušanje nove tehnologije v skladu z obstoječimi programi, ki jih podpira Komisija in njene agencije ter odbori; |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev usklajene evropske mreže za dobro počutje živali, prek katere se bodo na podlagi izkušenj pilotnega projekta X/2012 podpirale informativne in izobraževalne kampanje, ocenjevale zahteve v zvezi z dobrim počutjem živali na podlagi najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih spoznanj in usklajeval sistem EU za predhodno preizkušanje nove tehnologije v skladu z obstoječimi programi, ki jih podpira Komisija in njene agencije ter odbori;

| (h) | strukturo za znanstveno utemeljeno sektorsko zakonodajo in nezakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

(h)

strukturo za znanstveno utemeljeno sektorsko zakonodajo in nezakonodajne ukrepe;

| (i) | klavzulo o pregledu, ki omogoča redno prilagajanje okvirne zakonodaje novemu znanstvenemu razvoju ob sočasnem upoštevanju potrebe po pravni varnosti in ekonomske življenjske dobe naložb; |
| --- | --- |

(i)

klavzulo o pregledu, ki omogoča redno prilagajanje okvirne zakonodaje novemu znanstvenemu razvoju ob sočasnem upoštevanju potrebe po pravni varnosti in ekonomske življenjske dobe naložb;

*

* *

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 170.

(2)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 89.

(3)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 326.

(4)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 25.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0238.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0083.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0096.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0444.

(9)  EFSA Journal 2011; 9(1)1966.

(10)  EFSA Journal 2012; 10(1):2513.

(11)  OIE Kodeks o zdravstvenem varstvu kopenskih živali, člen 7.1.1. (2011). http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.7.1.htm.

(12)  www.welfarequality.net/everyone/43395/7/0/22.

(13)  UL L 323, 17.11.78, str. 12.

(14)  ETS 125 – Varstvo hišnih živali, 13.XI.1987.

(15)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

(16)  UL L 94, 9.4.1999, str. 24.

(17)  UL L 276, 20.10.2010, str. 33.

(18)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

(19)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

(20)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/71

---

Sreda, 4. julij 2012Določitev pravnega okvira EU za zaščito hišnih in potepuških živali

P7_TA(2012)0291

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o vzpostavitvi pravnega okvira EU za varstvo hišnih in potepuških živali (2012/2670(RSP))

2013/C 349 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju številnih peticij, v katerih državljani EU zahtevajo vzpostavitev pravnega okvira EU za varstvo hišnih in potepuških živali (1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 in druge) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih peticij, v katerih državljani EU zahtevajo vzpostavitev pravnega okvira EU za varstvo hišnih in potepuških živali (1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 in druge)

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varovanju domačih hišnih živali (CETS št. 125), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varovanju domačih hišnih živali (CETS št. 125),

| — | ob upoštevanju člena 202(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 202(2) Poslovnika,

| A. | ker člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da morajo Unija in države članice v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali, saj so živali čuteča bitja; |
| --- | --- |

A.

ker člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da morajo Unija in države članice v celoti upoštevati zahteve po dobrem počutju živali, saj so živali čuteča bitja;

| B. | ker zakonodaja EU za varstvo hišnih in potepuških živali ne obstaja, kljub temu da po ocenah živalska populacija EU šteje čez sto milijonov; |
| --- | --- |

B.

ker zakonodaja EU za varstvo hišnih in potepuških živali ne obstaja, kljub temu da po ocenah živalska populacija EU šteje čez sto milijonov;

| C. | ker Evropske konvencije o varovanju domačih hišnih živali še niso podpisale vse države članice; |
| --- | --- |

C.

ker Evropske konvencije o varovanju domačih hišnih živali še niso podpisale vse države članice;

| D. | ker so hišne in potepuške živali v mnogi državah članicah žrtve slabega ravnanja in krutosti in ker podpisniki peticij večinoma omenjajo države članice iz južne in vzhodne Evrope; |
| --- | --- |

D.

ker so hišne in potepuške živali v mnogi državah članicah žrtve slabega ravnanja in krutosti in ker podpisniki peticij večinoma omenjajo države članice iz južne in vzhodne Evrope;

| 1. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj ratificirajo Evropsko konvencijo o varovanju domačih hišnih živali in prenesejo njene določbe v nacionalne pravne sisteme; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj ratificirajo Evropsko konvencijo o varovanju domačih hišnih živali in prenesejo njene določbe v nacionalne pravne sisteme;

| 2. | poziva Komisijo, naj pripravi pravni okvir EU za varstvo hišnih in potepuških živali, ki bo vključeval:






  — | pravila za identifikacijo in registracijo živali, |
| --- | --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj pripravi pravni okvir EU za varstvo hišnih in potepuških živali, ki bo vključeval:

—

pravila za identifikacijo in registracijo živali,

| — | strategije za ravnanje s potepuškimi živalmi, vključno s programi cepljenja in sterilizacije, |
| --- | --- |

—

strategije za ravnanje s potepuškimi živalmi, vključno s programi cepljenja in sterilizacije,

| — | ukrepe za spodbujanje odgovornega lastništva živali, |
| --- | --- |

—

ukrepe za spodbujanje odgovornega lastništva živali,

| — | prepoved obratovanja pesjakov in zavetišč, ki nimajo ustreznega dovoljenja, |
| --- | --- |

—

prepoved obratovanja pesjakov in zavetišč, ki nimajo ustreznega dovoljenja,

| — | prepoved ubijanja potepuških živali brez zdravniškega napotila, |
| --- | --- |

—

prepoved ubijanja potepuških živali brez zdravniškega napotila,

| — | obveščanje in izobraževalne programe o dobrem počutju živali v šolah, |
| --- | --- |

—

obveščanje in izobraževalne programe o dobrem počutju živali v šolah,

| — | stroge kazni za države članice, ki ne spoštujejo teh pravil; |
| --- | --- |

—

stroge kazni za države članice, ki ne spoštujejo teh pravil;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/72

---

Sreda, 4. julij 2012Sklepi zasedanja Evropskega sveta (28. - 29. junij 2012)

P7_TA(2012)0292

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o zasedanju Evropskega sveta junija 2012 (2011/2923(RSP))

2013/C 349 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju neuradnega zasedanja Evropskega sveta z dne 23. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega zasedanja Evropskega sveta z dne 23. maja 2012,

| — | ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta 28. in 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta 28. in 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| 1. | pozdravlja konkretne ukrepe Evropskega sveta pri soočanju s krizo evroobmočja ter njegovo priznanje potrebe po odzivu, ki bo obravnaval tako fiskalno konsolidacijo kot rast; meni, da tokratno zasedanje odseva pristop Evropskega sveta k izzivom, s katerimi se sooča Evropa, ki je usmerjen v bolj uravnoteženo, gospodarsko učinkovito in socialno pravično protikrizno agendo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja konkretne ukrepe Evropskega sveta pri soočanju s krizo evroobmočja ter njegovo priznanje potrebe po odzivu, ki bo obravnaval tako fiskalno konsolidacijo kot rast; meni, da tokratno zasedanje odseva pristop Evropskega sveta k izzivom, s katerimi se sooča Evropa, ki je usmerjen v bolj uravnoteženo, gospodarsko učinkovito in socialno pravično protikrizno agendo;

| 2. | poudarja, kako pomembno je, da države evroobmočja dosežejo sporazum o pomembnih in korenitih ukrepih za preboj iz začaranega kroga med bankami in javnim dolgom ter za znižanje donosov na javni dolg držav evroobmočja; v zvezi s tem pozdravlja možnost, da se evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za stabilnost prožno in učinkovito uporabita za države članice, ki uresničujejo specifična priporočila za države članice in druge zaveze, med katere sodita evropski semester in Pakt za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

2.

poudarja, kako pomembno je, da države evroobmočja dosežejo sporazum o pomembnih in korenitih ukrepih za preboj iz začaranega kroga med bankami in javnim dolgom ter za znižanje donosov na javni dolg držav evroobmočja; v zvezi s tem pozdravlja možnost, da se evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za stabilnost prožno in učinkovito uporabita za države članice, ki uresničujejo specifična priporočila za države članice in druge zaveze, med katere sodita evropski semester in Pakt za stabilnost in rast;

| 3. | meni, da je ta sporazum pomemben korak na poti k dobro razviti bančni uniji za EU v celoti, vendar opozarja na bistvo, namreč da te možnosti ni mogoče uporabiti takoj, saj je pogojena s sporazumom o enotnem nadzornem mehanizmu; |
| --- | --- |

3.

meni, da je ta sporazum pomemben korak na poti k dobro razviti bančni uniji za EU v celoti, vendar opozarja na bistvo, namreč da te možnosti ni mogoče uporabiti takoj, saj je pogojena s sporazumom o enotnem nadzornem mehanizmu;

| 4. | pozdravlja tudi pakt za rast in delovna mesta, zlasti sporazum o mobilizaciji 120 milijard EUR za spodbujanje naložb, rasti in delovnih mest, ter poziv k diferencirani fiskalni konsolidaciji, ki bo spodbujala rast, ob ustreznem upoštevanju vloge naložb; meni, da je to pomemben korak h nujni oživitvi trajnostnih in v rast usmerjenih javnih in zasebnih naložb v Evropi, naravnanih zlasti za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, predvsem pa k učinkoviti rabi virov in trajnosti ter k uresničitvi enotnega trga; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja tudi pakt za rast in delovna mesta, zlasti sporazum o mobilizaciji 120 milijard EUR za spodbujanje naložb, rasti in delovnih mest, ter poziv k diferencirani fiskalni konsolidaciji, ki bo spodbujala rast, ob ustreznem upoštevanju vloge naložb; meni, da je to pomemben korak h nujni oživitvi trajnostnih in v rast usmerjenih javnih in zasebnih naložb v Evropi, naravnanih zlasti za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, predvsem pa k učinkoviti rabi virov in trajnosti ter k uresničitvi enotnega trga;

| 5. | poleg tega pozdravlja zavezanost k uporabi proračuna EU kot instrumenta za doseganje rasti; v zvezi s tem ugotavlja, da na junijskem Evropskem svetu ni bil dosežen oprijemljiv napredek glede sporazuma o naslednjem večletnem finančnem okviru, tj. za obdobje 2014–2020; poziva ciprsko predsedstvo, naj okrepi prizadevanja v tej zadevi s polno udeležbo Parlamenta v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, med drugim ob polnem upoštevanju njegovih pravic soodločanja; vendar vztraja, da je reforma lastnih sredstev bistveni element, brez katerega sporazum o večletnem finančnem okviru ne bo mogoč; znova izraža svoje prepričanje, da bi bilo treba do konca tega leta doseči sporazum tako na strani prihodkov kot na strani izdatkov večletnega finančnega okvira, ki bi moral odražati dejanske potrebe in cilje Unije za naslednje proračunsko obdobje; |
| --- | --- |

5.

poleg tega pozdravlja zavezanost k uporabi proračuna EU kot instrumenta za doseganje rasti; v zvezi s tem ugotavlja, da na junijskem Evropskem svetu ni bil dosežen oprijemljiv napredek glede sporazuma o naslednjem večletnem finančnem okviru, tj. za obdobje 2014–2020; poziva ciprsko predsedstvo, naj okrepi prizadevanja v tej zadevi s polno udeležbo Parlamenta v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, med drugim ob polnem upoštevanju njegovih pravic soodločanja; vendar vztraja, da je reforma lastnih sredstev bistveni element, brez katerega sporazum o večletnem finančnem okviru ne bo mogoč; znova izraža svoje prepričanje, da bi bilo treba do konca tega leta doseči sporazum tako na strani prihodkov kot na strani izdatkov večletnega finančnega okvira, ki bi moral odražati dejanske potrebe in cilje Unije za naslednje proračunsko obdobje;

| 6. | pozdravlja izjavo voditeljev držav oziroma vlad o krepitvi upravljanja enotnega trga; odločno podpira oceno Komisije o stanju enotnega trga in poziva k ukrepanju, kar zadeva dokončno vzpostavitev enotnega trga; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja izjavo voditeljev držav oziroma vlad o krepitvi upravljanja enotnega trga; odločno podpira oceno Komisije o stanju enotnega trga in poziva k ukrepanju, kar zadeva dokončno vzpostavitev enotnega trga;

| 7. | pozdravlja osnutke predlogov, predstavljene v poročilu z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, ki so ga predstavili predsedniki Van Rompuy, Juncker, Barroso in Draghi, kot dobro izhodišče za trdno in pravo Evropsko monetarno unijo; zlasti meni, da predlogi glede vzpostavitve integriranega finančnega okvira in evropskega bančnega nadzornika predstavljajo tudi pomembne korake v smeri dolgoročno stabilnejše prihodnosti evropskega bančništva; pričakuje, da bo v predlog vključena tudi večja socialna odgovornost EU ter okrepitev preglednosti in odgovornosti novih evropskih določb na tem področju; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja osnutke predlogov, predstavljene v poročilu z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, ki so ga predstavili predsedniki Van Rompuy, Juncker, Barroso in Draghi, kot dobro izhodišče za trdno in pravo Evropsko monetarno unijo; zlasti meni, da predlogi glede vzpostavitve integriranega finančnega okvira in evropskega bančnega nadzornika predstavljajo tudi pomembne korake v smeri dolgoročno stabilnejše prihodnosti evropskega bančništva; pričakuje, da bo v predlog vključena tudi večja socialna odgovornost EU ter okrepitev preglednosti in odgovornosti novih evropskih določb na tem področju;

| 8. | meni, da je potrebno hitro ukrepanje v vsakem od štirih gradnikov, opredeljenih v tem poročilu:






  (a) | integrirani finančni okvir za zagotovitev finančne stabilnosti zlasti na območju evra in minimizacija stroškov propadanja bank za evropske državljane; tak okvir prenaša odgovornost za nadzor na evropsko raven ter zagotavlja skupne mehanizme za reševanje bank in zajamčenje depozitov strank; |
| --- | --- | --- |

8.

meni, da je potrebno hitro ukrepanje v vsakem od štirih gradnikov, opredeljenih v tem poročilu:

(a)

integrirani finančni okvir za zagotovitev finančne stabilnosti zlasti na območju evra in minimizacija stroškov propadanja bank za evropske državljane; tak okvir prenaša odgovornost za nadzor na evropsko raven ter zagotavlja skupne mehanizme za reševanje bank in zajamčenje depozitov strank;

| (b) | integrirani proračunski okvir za zagotovitev oblikovanja trdne fiskalne politike na nacionalni in evropski ravni, ki zajema usklajevanje, skupno odločanje, okrepljeno uveljavljanje in uravnotežene korake k izdajanju skupnih dolgov (vključno s kratkoročnimi instrumenti financiranja omejenega obsega in pod določenimi pogoji ali postopnim prenosom v sklad za odkup); ta okvir bi lahko zajemal tudi različne oblike fiskalne solidarnosti; |
| --- | --- |

(b)

integrirani proračunski okvir za zagotovitev oblikovanja trdne fiskalne politike na nacionalni in evropski ravni, ki zajema usklajevanje, skupno odločanje, okrepljeno uveljavljanje in uravnotežene korake k izdajanju skupnih dolgov (vključno s kratkoročnimi instrumenti financiranja omejenega obsega in pod določenimi pogoji ali postopnim prenosom v sklad za odkup); ta okvir bi lahko zajemal tudi različne oblike fiskalne solidarnosti;

| (c) | integrirani okvir ekonomske politike z zadostnimi mehanizmi za zagotovitev uvedbe nacionalnih in evropskih politik, ki spodbujajo trajnostno rast, zaposlovanje in konkurenčnost ter so skladne z nemotenim financiranjem Evropske monetarne unije; |
| --- | --- |

(c)

integrirani okvir ekonomske politike z zadostnimi mehanizmi za zagotovitev uvedbe nacionalnih in evropskih politik, ki spodbujajo trajnostno rast, zaposlovanje in konkurenčnost ter so skladne z nemotenim financiranjem Evropske monetarne unije;

| (d) | zagotovitev potrebne demokratične legitimnosti in odgovornosti odločanja v Evropski monetarni uniji na podlagi skupnega uveljavljanja suverenosti nad skupnimi politikami in solidarnosti; |
| --- | --- |

(d)

zagotovitev potrebne demokratične legitimnosti in odgovornosti odločanja v Evropski monetarni uniji na podlagi skupnega uveljavljanja suverenosti nad skupnimi politikami in solidarnosti;

| 9. | pozdravlja odločitev, da se pozove k nadaljnjim prizadevanjem pri pripravi načrta za pravo ekonomsko in monetarno unijo; vztraja, da mora biti Evropski parlament pri tej nalogi polno udeležen kot enakovreden partner, ne le v vlogi sozakonodajalca; poleg tega poziva, naj bodo v procesu reforme institucij in postopkov odločanja Evropske unije vključeni ne le evropske institucije in nacionalni parlamenti, temveč tudi socialni partnerji, civilna družba in druge zainteresirane strani v okviru široke javne razprave o tesnejšem političnem, ekonomskem, socialnem in fiskalnem povezovanju Evropske unije; poudarja, da bo močna udeležba Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov ob ustreznem upoštevanju metode Skupnosti bistvenega pomena; meni, da protokol 1 PDEU o vlogi nacionalnih parlamentov v EU določa primeren okvir za medparlamentarno sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odločitev, da se pozove k nadaljnjim prizadevanjem pri pripravi načrta za pravo ekonomsko in monetarno unijo; vztraja, da mora biti Evropski parlament pri tej nalogi polno udeležen kot enakovreden partner, ne le v vlogi sozakonodajalca; poleg tega poziva, naj bodo v procesu reforme institucij in postopkov odločanja Evropske unije vključeni ne le evropske institucije in nacionalni parlamenti, temveč tudi socialni partnerji, civilna družba in druge zainteresirane strani v okviru široke javne razprave o tesnejšem političnem, ekonomskem, socialnem in fiskalnem povezovanju Evropske unije; poudarja, da bo močna udeležba Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov ob ustreznem upoštevanju metode Skupnosti bistvenega pomena; meni, da protokol 1 PDEU o vlogi nacionalnih parlamentov v EU določa primeren okvir za medparlamentarno sodelovanje;

| 10. | vseeno meni, da je treba opraviti še veliko zakonodajnega dela za globalni, strukturni in celovit odziv na krizo; zato poziva Komisijo, naj na podlagi teh štirih gradnikov do septembra 2012 predloži sveženj zakonodajnih predlogov v skladu z metodo Skupnosti; |
| --- | --- |

10.

vseeno meni, da je treba opraviti še veliko zakonodajnega dela za globalni, strukturni in celovit odziv na krizo; zato poziva Komisijo, naj na podlagi teh štirih gradnikov do septembra 2012 predloži sveženj zakonodajnih predlogov v skladu z metodo Skupnosti;

| 11. | poziva Svet, naj sprejme usklajen program ciljnih naložb na nacionalni ravni za spodbuditev evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet, naj sprejme usklajen program ciljnih naložb na nacionalni ravni za spodbuditev evropskega gospodarstva;

| 12. | se zavezuje, da bo potem, ko bo v zahtevanem roku prejel omenjeni zakonodajni sveženj in ga preučil, zagotovil učinkovito in hitro odločanje; |
| --- | --- |

12.

se zavezuje, da bo potem, ko bo v zahtevanem roku prejel omenjeni zakonodajni sveženj in ga preučil, zagotovil učinkovito in hitro odločanje;

| 13. | vendar opozarja, da bo v primeru, če omenjenega zakonodajnega svežnja ne prejme v zahtevanem roku, sprejel lastne zaključke; |
| --- | --- |

13.

vendar opozarja, da bo v primeru, če omenjenega zakonodajnega svežnja ne prejme v zahtevanem roku, sprejel lastne zaključke;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/74

---

Sreda, 4. julij 2012Dostop do osnovnih bančnih storitev

P7_TA(2012)0293

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 s priporočili Komisiji o dostopu do osnovnih bančnih storitev (2012/2055(INI))

2013/C 349 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "Delovni program Komisije za leto 2011" (COM(2010)0623), zlasti omembe zakonodaje o dostopu do osnovnih bančnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom "Delovni program Komisije za leto 2011" (COM(2010)0623), zlasti omembe zakonodaje o dostopu do osnovnih bančnih storitev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja" (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom "Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja" (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (1), zlasti ustanovitve enotnega območja plačil v evrih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (1), zlasti ustanovitve enotnega območja plačil v evrih,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/60/EG Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/60/EG Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (2),

| — | ob upoštevanju posvetovanj Komisije o finančnem vključevanju in zagotovitvi dostopa do osnovnega bančnega računa iz leta 2009 ter o dostopu do osnovnega plačilnega računa iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanj Komisije o finančnem vključevanju in zagotovitvi dostopa do osnovnega bančnega računa iz leta 2009 ter o dostopu do osnovnega plačilnega računa iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije 2011/442/EU z dne 18. julija 2011 o dostopu do osnovnega plačilnega računa (3) ter priložene ocene učinka (SEC(2011)0906), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije 2011/442/EU z dne 18. julija 2011 o dostopu do osnovnega plačilnega računa (3) ter priložene ocene učinka (SEC(2011)0906),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Enotni trg skozi oči ljudi, mnenja in pomisleki državljanov in podjetij (SEC(2011)1003), zlasti sedmega vprašanja, ki se nanaša na težave državljanov pri odpiranju bančnega računa v državi članici, ki ni država njihovega stalnega prebivališča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Enotni trg skozi oči ljudi, mnenja in pomisleki državljanov in podjetij (SEC(2011)1003), zlasti sedmega vprašanja, ki se nanaša na težave državljanov pri odpiranju bančnega računa v državi članici, ki ni država njihovega stalnega prebivališča,

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0197/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0197/2012),

| A. | ker sta nemoteno delovanje notranjega trga in razvoj sodobnega socialnega tržnega gospodarstva odvisna od splošnega zagotavljanja cenovno ugodnih in zlahka dostopnih osnovnih bančnih storitev ter družbeno odgovornega bančnega sektorja; |
| --- | --- |

A.

ker sta nemoteno delovanje notranjega trga in razvoj sodobnega socialnega tržnega gospodarstva odvisna od splošnega zagotavljanja cenovno ugodnih in zlahka dostopnih osnovnih bančnih storitev ter družbeno odgovornega bančnega sektorja;

| B. | ker je dostop do osnovnih plačilnih storitev eden od osnovnih pogojev za to, da bodo imeli potrošniki korist od notranjega trga, zlasti od svobode gibanja, denarnih nakazil ter nakupa blaga in storitev ob razumnih transakcijskih stroških; ker so osnovne plačilne storitve bistvenega pomena za potrošnike, da bodo lahko izkoristili ugodnosti e-trgovine; ker letni oportunitetni stroški, do katerih pride zaradi onemogočenega dostopa do plačilnega računa, po nekaterih ocenah znašajo od 185 EUR do 365 EUR na potrošnika; ker je dostop do osnovnih plačilnih storitev vse pomembnejši pogoj za socialno vključenost z vidika dostopa do zaposlitve, zdravstvenega varstva in stanovanj; |
| --- | --- |

B.

ker je dostop do osnovnih plačilnih storitev eden od osnovnih pogojev za to, da bodo imeli potrošniki korist od notranjega trga, zlasti od svobode gibanja, denarnih nakazil ter nakupa blaga in storitev ob razumnih transakcijskih stroških; ker so osnovne plačilne storitve bistvenega pomena za potrošnike, da bodo lahko izkoristili ugodnosti e-trgovine; ker letni oportunitetni stroški, do katerih pride zaradi onemogočenega dostopa do plačilnega računa, po nekaterih ocenah znašajo od 185 EUR do 365 EUR na potrošnika; ker je dostop do osnovnih plačilnih storitev vse pomembnejši pogoj za socialno vključenost z vidika dostopa do zaposlitve, zdravstvenega varstva in stanovanj;

| C. | ker Komisija ocenjuje, da 7 % odraslega prebivalstva EU, tj. približno 30 milijonov ljudi, nima bančnega računa, od tega naj bi bilo odprtje bančnega računa okoli 6,4 milijona osebam zavrnjeno ali pa si zanj niso upale zaprositi; ker se finančna izključenost med državami članicami razlikuje; ker so bančni računi v nekaterih državah članicah zelo slabo razširjeni – najmanj v Romuniji in Bolgariji, kjer ima samo okrog 50 % odraslih prebivalcev svoj bančni račun; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija ocenjuje, da 7 % odraslega prebivalstva EU, tj. približno 30 milijonov ljudi, nima bančnega računa, od tega naj bi bilo odprtje bančnega računa okoli 6,4 milijona osebam zavrnjeno ali pa si zanj niso upale zaprositi; ker se finančna izključenost med državami članicami razlikuje; ker so bančni računi v nekaterih državah članicah zelo slabo razširjeni – najmanj v Romuniji in Bolgariji, kjer ima samo okrog 50 % odraslih prebivalcev svoj bančni račun;

| D. | ker ima vsak potrošnik pravico do odločitve, da ne bo odprl bančnega računa ali osnovnega plačilnega računa; ker torej ne bi smeli biti obvezani k odprtju bančnega računa ali osnovnega plačilnega računa; ker je s tem v zvezi pomembno finančno izobraževanje v smislu poudarjanja prednosti finančne vključenosti; |
| --- | --- |

D.

ker ima vsak potrošnik pravico do odločitve, da ne bo odprl bančnega računa ali osnovnega plačilnega računa; ker torej ne bi smeli biti obvezani k odprtju bančnega računa ali osnovnega plačilnega računa; ker je s tem v zvezi pomembno finančno izobraževanje v smislu poudarjanja prednosti finančne vključenosti;

| E. | ker banke lahko odklonijo možnost odprtja bančnega računa, če prosilec ni rezident države članice, v kateri je banka registrirana; ker težave, s katerimi se nerezidenti srečujejo pri odpiranju bančnih računov, ovirajo dobro delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

E.

ker banke lahko odklonijo možnost odprtja bančnega računa, če prosilec ni rezident države članice, v kateri je banka registrirana; ker težave, s katerimi se nerezidenti srečujejo pri odpiranju bančnih računov, ovirajo dobro delovanje notranjega trga;

| F. | ker splošni gospodarski in socialni razvoj prispeva k visokemu številu bančnih računov; ker je mogoče 33-odstotno odstopanje med državami članicami v deležu prebivalstva, ki uporablja tekoči račun, razložiti z ravnjo gospodarske razvitosti, 67 % razlik pa je odvisnih od drugih dejavnikov, na primer ureditve regulacije in samoregulacije; |
| --- | --- |

F.

ker splošni gospodarski in socialni razvoj prispeva k visokemu številu bančnih računov; ker je mogoče 33-odstotno odstopanje med državami članicami v deležu prebivalstva, ki uporablja tekoči račun, razložiti z ravnjo gospodarske razvitosti, 67 % razlik pa je odvisnih od drugih dejavnikov, na primer ureditve regulacije in samoregulacije;

| G. | ker se ponudniki plačilnih storitev, ki delujejo po tržni logiki, pogosto osredotočijo na komercialno zanimive potrošnike, tako da tržno manj zanimivi potrošniki ostanejo brez enake izbire produktov; ker so bančni kodeksi, ki so jih uvedli v Nemčiji, na Irskem, v Italiji, Luksemburgu, Sloveniji in Združenem kraljestvu, med drugim nastali pod pritiskom javnosti in zaradi zahtev po zakonodajnih pobudah; ker so instrumenti samoregulacije prinesli pozitivne ali mešane rezultate, zaenkrat pa ne zagotavljajo dostopa do osnovnih plačilnih storitev v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker se ponudniki plačilnih storitev, ki delujejo po tržni logiki, pogosto osredotočijo na komercialno zanimive potrošnike, tako da tržno manj zanimivi potrošniki ostanejo brez enake izbire produktov; ker so bančni kodeksi, ki so jih uvedli v Nemčiji, na Irskem, v Italiji, Luksemburgu, Sloveniji in Združenem kraljestvu, med drugim nastali pod pritiskom javnosti in zaradi zahtev po zakonodajnih pobudah; ker so instrumenti samoregulacije prinesli pozitivne ali mešane rezultate, zaenkrat pa ne zagotavljajo dostopa do osnovnih plačilnih storitev v vseh državah članicah;

| H. | ker so z zakonodajnim pristopom za zagotovitev splošnega dostopa do osnovnih bančnih storitev že dosegli zadovoljive rezultate; na Danskem in Finskem na primer uporablja plačilne storitve skoraj 100 % gospodinjstev, v Belgiji in Franciji pa se je zaradi izvajanja zakonodajnih pobud znatno zmanjšalo število državljanov, ki nimajo dostopa do bančnih storitev; |
| --- | --- |

H.

ker so z zakonodajnim pristopom za zagotovitev splošnega dostopa do osnovnih bančnih storitev že dosegli zadovoljive rezultate; na Danskem in Finskem na primer uporablja plačilne storitve skoraj 100 % gospodinjstev, v Belgiji in Franciji pa se je zaradi izvajanja zakonodajnih pobud znatno zmanjšalo število državljanov, ki nimajo dostopa do bančnih storitev;

| I. | ker se vse države članice niso primerno odzvale na zgoraj omenjeno Priporočilo Komisije 2011/442/EU z dne 18 julija 2011 o dostopu do osnovnega plačilnega računa (4), mnoge države članice pa še vedno nimajo niti pravne niti prostovoljne zahteve, da bi morali ponudniki omogočati osnovne plačilne storitve; |
| --- | --- |

I.

ker se vse države članice niso primerno odzvale na zgoraj omenjeno Priporočilo Komisije 2011/442/EU z dne 18 julija 2011 o dostopu do osnovnega plačilnega računa (4), mnoge države članice pa še vedno nimajo niti pravne niti prostovoljne zahteve, da bi morali ponudniki omogočati osnovne plačilne storitve;

| J. | ker mora biti odprtje osnovnega plačilnega računa, če naj bo učinkovit, enostavno in ker mora ta račun zagotavljati posebej opredeljeno vrsto osnovnih storitev ter ker je treba uvesti ukrepe za učinkovit nadzor in reševanje sporov ter lažji dostop do teh računov za potrošnike, ki nimajo stalnega naslova; ker bi bilo treba predpise proti pranju denarja in financiranju terorizma uporabljati sorazmerno, nikoli pa kot neutemeljen izgovor za zavrnitev komercialno manj zanimivih potrošnikov; ker bi morala Komisija preučiti, ali bi morali imeti potrošniki povezavo z zadevno državo članico, da bi bili upravičeni do osnovnega plačilnega računa; |
| --- | --- |

J.

ker mora biti odprtje osnovnega plačilnega računa, če naj bo učinkovit, enostavno in ker mora ta račun zagotavljati posebej opredeljeno vrsto osnovnih storitev ter ker je treba uvesti ukrepe za učinkovit nadzor in reševanje sporov ter lažji dostop do teh računov za potrošnike, ki nimajo stalnega naslova; ker bi bilo treba predpise proti pranju denarja in financiranju terorizma uporabljati sorazmerno, nikoli pa kot neutemeljen izgovor za zavrnitev komercialno manj zanimivih potrošnikov; ker bi morala Komisija preučiti, ali bi morali imeti potrošniki povezavo z zadevno državo članico, da bi bili upravičeni do osnovnega plačilnega računa;

| K. | ker bi morali ponudniki plačilnih storitev zagotoviti dostop do osnovnega plačilnega računa brezplačno ali po razumni ceni; |
| --- | --- |

K.

ker bi morali ponudniki plačilnih storitev zagotoviti dostop do osnovnega plačilnega računa brezplačno ali po razumni ceni;

| L. | ker bi morali ponudniki plačilnih storitev pri ponujanju prekoračitev in dodatnih posojilnih produktov nameniti posebno pozornost finančno ranljivim potrošnikom, da bi preprečili prezadolženost; ker bi morale države članice preprečiti morebitno zaračunavanje osnovnih plačilnih storitev, da to ne bi postalo ovira za finančno izključene potrošnike pri dostopanju do osnovnih plačilnih storitev; |
| --- | --- |

L.

ker bi morali ponudniki plačilnih storitev pri ponujanju prekoračitev in dodatnih posojilnih produktov nameniti posebno pozornost finančno ranljivim potrošnikom, da bi preprečili prezadolženost; ker bi morale države članice preprečiti morebitno zaračunavanje osnovnih plačilnih storitev, da to ne bi postalo ovira za finančno izključene potrošnike pri dostopanju do osnovnih plačilnih storitev;

| M. | ker je postala prezadolženost, deloma tudi zaradi socialne in gospodarske krize, precejšnje „novo socialno tveganje“ v vsej Uniji, varstvo pred izvršbo pa bi morali urejati in razviti izključno na ravni držav članic, kar je pomemben vidik; |
| --- | --- |

M.

ker je postala prezadolženost, deloma tudi zaradi socialne in gospodarske krize, precejšnje „novo socialno tveganje“ v vsej Uniji, varstvo pred izvršbo pa bi morali urejati in razviti izključno na ravni držav članic, kar je pomemben vidik;

| N. | ker bi bilo treba preprečiti izkrivljanje konkurence in upoštevati potrebe potrošnikov v regijah, v katerih ni veliko bank, zaradi česar bi moralo biti področje uporabe te pobude čim širše; ker bi bilo treba pri oblikovanju in ocenjevanju novih pobud na tem področju upoštevati razvoj dogodkov na trgu plačilnih storitev, na primer predplačniške rešitve ali mobilno bančništvo; |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba preprečiti izkrivljanje konkurence in upoštevati potrebe potrošnikov v regijah, v katerih ni veliko bank, zaradi česar bi moralo biti področje uporabe te pobude čim širše; ker bi bilo treba pri oblikovanju in ocenjevanju novih pobud na tem področju upoštevati razvoj dogodkov na trgu plačilnih storitev, na primer predplačniške rešitve ali mobilno bančništvo;

| O. | ker je pri vseh pobudah o dostopu do osnovnih plačilnih storitev poglavitni element razumljiva informacija za potrošnike; ker bi morala zato Komisija spodbuditi države članice, naj razvijejo dobre ciljno usmerjene komunikacijske kampanje, v katerih bodo obravnavale posebne potrebe in pomisleke ranljivih in mobilnih potrošnikov, ki nimajo bančnega računa; ker bi morali ponudniki zagotoviti, da bo njihovo osebje ustrezno usposobljeno, če naj ustrezno delajo za potrošnike z osnovnim plačilnim računom; ker bi morali ponudniki tudi zagotoviti, da morebitna navzkrižja interesov tem potrošnikom ne bi škodovala; |
| --- | --- |

O.

ker je pri vseh pobudah o dostopu do osnovnih plačilnih storitev poglavitni element razumljiva informacija za potrošnike; ker bi morala zato Komisija spodbuditi države članice, naj razvijejo dobre ciljno usmerjene komunikacijske kampanje, v katerih bodo obravnavale posebne potrebe in pomisleke ranljivih in mobilnih potrošnikov, ki nimajo bančnega računa; ker bi morali ponudniki zagotoviti, da bo njihovo osebje ustrezno usposobljeno, če naj ustrezno delajo za potrošnike z osnovnim plačilnim računom; ker bi morali ponudniki tudi zagotoviti, da morebitna navzkrižja interesov tem potrošnikom ne bi škodovala;

| P. | ker je treba študentom, delavcem in ponudnikom storitev zagotoviti možnost prehajanja meja in enostavno izkoriščanje mobilnosti znotraj Unije; |
| --- | --- |

P.

ker je treba študentom, delavcem in ponudnikom storitev zagotoviti možnost prehajanja meja in enostavno izkoriščanje mobilnosti znotraj Unije;

| Q. | ker se za odprtje plačilnega računa v državi članici od potrošnika ne bi smelo zahtevati, da zapre obstoječi račun v drugi državi članici; |
| --- | --- |

Q.

ker se za odprtje plačilnega računa v državi članici od potrošnika ne bi smelo zahtevati, da zapre obstoječi račun v drugi državi članici;

| R. | ker so obstoječe zahteve ponudnikov plačilnih storitev za odprtje osnovnega plačilnega računa omejujoče in bi utegnile ovirati čezmejno mobilnost znotraj Unije; |
| --- | --- |

R.

ker so obstoječe zahteve ponudnikov plačilnih storitev za odprtje osnovnega plačilnega računa omejujoče in bi utegnile ovirati čezmejno mobilnost znotraj Unije;

| 1. | poziva Komisijo, naj do septembra 2012 pripravi natančno poročilo o stanju v vseh državah članicah; poziva Komisijo, naj na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije do januarja 2013 predloži predlog direktive o zagotovitvi dostopa do osnovnih plačilnih storitev za vse potrošnike, ki zakonito bivajo v Uniji, razen če bi poglobljena ocena pokazala, da tak predlog ni potreben, in sicer upoštevaje podrobna priporočila iz priloge k temu poročilu; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj do septembra 2012 pripravi natančno poročilo o stanju v vseh državah članicah; poziva Komisijo, naj na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije do januarja 2013 predloži predlog direktive o zagotovitvi dostopa do osnovnih plačilnih storitev za vse potrošnike, ki zakonito bivajo v Uniji, razen če bi poglobljena ocena pokazala, da tak predlog ni potreben, in sicer upoštevaje podrobna priporočila iz priloge k temu poročilu;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 3. | je mnenja, da zahtevani predlog ne bo imel nobenih finančnih posledic za proračun Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

je mnenja, da zahtevani predlog ne bo imel nobenih finančnih posledic za proračun Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in spremljajoča natančna priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in spremljajoča natančna priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

(2)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(3)  UL L 190, 21.7.2011, str. 87.

(4)  UL L 190, 21.7.2011, str. 87.

---

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Evropski parlament meni, da se mora direktiva, ki bi naj bila sprejeta, osredotočiti na ureditev naslednjega:

Priporočilo 1 (o področju uporabe)

| 1. | Izraz „osnovni plačilni račun“ bi moral biti opredeljen kot plačilni račun, omogočen v skladu z določbami predlagane zakonodaje. Za plačilne račune osnovne narave, ki niso popolnoma skladni s temi določbami, ne bi smelo šteti, da so zajeti v tem pojmu. |
| --- | --- |

1.

Izraz „osnovni plačilni račun“ bi moral biti opredeljen kot plačilni račun, omogočen v skladu z določbami predlagane zakonodaje. Za plačilne račune osnovne narave, ki niso popolnoma skladni s temi določbami, ne bi smelo šteti, da so zajeti v tem pojmu.

| 2. | Direktiva bi morala določati, da morajo države članice zagotoviti dostop do osnovnih plačilnih storitev tako, da bi k zagotavljanju osnovnega plačilnega računa obvezale vse ponudnike plačilnih storitev, opredeljene v členu 4(9) Direktive 2007/64/ES, ki kot sestavni del rednega poslovanja ponujajo plačilne račune potrošnikom. |
| --- | --- |

2.

Direktiva bi morala določati, da morajo države članice zagotoviti dostop do osnovnih plačilnih storitev tako, da bi k zagotavljanju osnovnega plačilnega računa obvezale vse ponudnike plačilnih storitev, opredeljene v členu 4(9) Direktive 2007/64/ES, ki kot sestavni del rednega poslovanja ponujajo plačilne račune potrošnikom.

| 3. | Vsakršna zakonodajna pobuda bi morala spoštovati načelo subsidiarnosti in obstoječo zakonsko ali prostovoljno ureditev v državah članicah, kjer je pravica dostopa in uporabe osnovnega bančnega računa že uspešno zagotovljena. |
| --- | --- |

3.

Vsakršna zakonodajna pobuda bi morala spoštovati načelo subsidiarnosti in obstoječo zakonsko ali prostovoljno ureditev v državah članicah, kjer je pravica dostopa in uporabe osnovnega bančnega računa že uspešno zagotovljena.

| 4. | Skladno s tem bi bilo treba za preprečitev nepotrebnega obremenjevanja ponudnikov plačilnih storitev, ki potrošnikom ne ponujajo plačilnih računov, iz obveznosti zagotovitve osnovnega plačilnega računa izvzeti:






  (a) | ponudnike plačilnih storitev iz točk (e) in (f) člena 1(1) Direktive 2007/64/ES; |
| --- | --- | --- |

4.

Skladno s tem bi bilo treba za preprečitev nepotrebnega obremenjevanja ponudnikov plačilnih storitev, ki potrošnikom ne ponujajo plačilnih računov, iz obveznosti zagotovitve osnovnega plačilnega računa izvzeti:

(a)

ponudnike plačilnih storitev iz točk (e) in (f) člena 1(1) Direktive 2007/64/ES;

| (b) | plačilne institucije, ki so pooblaščene samo za zagotavljanje ene ali več plačilnih storitev, navedenih v točkah od 4 do 7 Priloge k Direktivi 2007/64/ES. |
| --- | --- |

(b)

plačilne institucije, ki so pooblaščene samo za zagotavljanje ene ali več plačilnih storitev, navedenih v točkah od 4 do 7 Priloge k Direktivi 2007/64/ES.

| 5. | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da iz obveznosti zagotovitve osnovnega plačilnega računa izvzamejo tudi druge ponudnike plačilnih storitev. Vse izjeme bi morale temeljiti na objektivnih in zelo strogih merilih, zajemati pa bi morale samo ponudnike plačilnih storitev, na primer take, ki delujejo po neprofitnem poslovnem modelu ali tiste, ki niso dejavni v plačilnih storitvah za občane. Nobena izjema pa potrošnikom ne bi smela onemogočati pravice do dostopa in bi jih moralo biti čim manj, da ne bi bilo negativnih učinkov za konkurenco. |
| --- | --- |

5.

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da iz obveznosti zagotovitve osnovnega plačilnega računa izvzamejo tudi druge ponudnike plačilnih storitev. Vse izjeme bi morale temeljiti na objektivnih in zelo strogih merilih, zajemati pa bi morale samo ponudnike plačilnih storitev, na primer take, ki delujejo po neprofitnem poslovnem modelu ali tiste, ki niso dejavni v plačilnih storitvah za občane. Nobena izjema pa potrošnikom ne bi smela onemogočati pravice do dostopa in bi jih moralo biti čim manj, da ne bi bilo negativnih učinkov za konkurenco.

Priporočilo 2 (o zahtevah glede dostopa in identifikacije)

| 6. | Nova zakonodaja bi morala zagotoviti, da bi imel vsak potrošnik oziroma vsaka fizična oseba, katere delovanje ni povezano s trgovsko, poslovno, obrtno ali poklicno dejavnostjo in ki je zakonit rezident Unije, pravico, da odpre in uporablja osnovni plačilni račun pri ponudniku plačilnih storitev, ki posluje v državi članici, pod pogojem, da že ne poseduje tovrstnega računa v drugi državi članici. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo potrošnikom na voljo delujoči mehanizmi za zaprtje običajnega plačilnega računa in njegovo pretvorbo v osnovni plačilni račun. Za odprtje slednjega bi bilo treba zahtevati dokazilo o identiteti. |
| --- | --- |

6.

Nova zakonodaja bi morala zagotoviti, da bi imel vsak potrošnik oziroma vsaka fizična oseba, katere delovanje ni povezano s trgovsko, poslovno, obrtno ali poklicno dejavnostjo in ki je zakonit rezident Unije, pravico, da odpre in uporablja osnovni plačilni račun pri ponudniku plačilnih storitev, ki posluje v državi članici, pod pogojem, da že ne poseduje tovrstnega računa v drugi državi članici. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo potrošnikom na voljo delujoči mehanizmi za zaprtje običajnega plačilnega računa in njegovo pretvorbo v osnovni plačilni račun. Za odprtje slednjega bi bilo treba zahtevati dokazilo o identiteti.

| 7. | Zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta, bi morala zagotavljati, da ne obremenjuje potrošnikov po nepotrebnem z dokazovanjem, da še nimajo na plačilnega računa. To bi med drugim lahko dosegli s podpisano častno izjavo. |
| --- | --- |

7.

Zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta, bi morala zagotavljati, da ne obremenjuje potrošnikov po nepotrebnem z dokazovanjem, da še nimajo na plačilnega računa. To bi med drugim lahko dosegli s podpisano častno izjavo.

| 8. | Pri odprtju osnovnega plačilnega računa se ne bi smela upoštevati merila, kot so raven ali rednost priliva dohodka, zaposlenost, pretekla najeta posojila, raven zadolženosti, individualni položaj v zvezi s plačilno nezmožnostjo ali pričakovani imetnikov promet. Dostop do osnovnega plačilnega računa se v nobenem primeru ne bi smel pogojevati z nakupom drugih proizvodov ali storitev, na primer zavarovanja, ali z odprtjem dodatnega računa. |
| --- | --- |

8.

Pri odprtju osnovnega plačilnega računa se ne bi smela upoštevati merila, kot so raven ali rednost priliva dohodka, zaposlenost, pretekla najeta posojila, raven zadolženosti, individualni položaj v zvezi s plačilno nezmožnostjo ali pričakovani imetnikov promet. Dostop do osnovnega plačilnega računa se v nobenem primeru ne bi smel pogojevati z nakupom drugih proizvodov ali storitev, na primer zavarovanja, ali z odprtjem dodatnega računa.

| 9. | Predlog bi moral zagotoviti, da se lahko osnovni plačilni račun zavrne ali razveljavi samo v objektivno utemeljenih okoliščinah po ustreznem pravu Unije ali nacionalnem pravu, ki ni povezan z merili iz odstavka 8, če gre na primer za:






  (a) | neskladnost z zakonodajo o pranju denarja in financiranju terorizma; |
| --- | --- | --- |

9.

Predlog bi moral zagotoviti, da se lahko osnovni plačilni račun zavrne ali razveljavi samo v objektivno utemeljenih okoliščinah po ustreznem pravu Unije ali nacionalnem pravu, ki ni povezan z merili iz odstavka 8, če gre na primer za:

(a)

neskladnost z zakonodajo o pranju denarja in financiranju terorizma;

| (b) | goljufijo, zlorabo zaupanja ali ponarejanje dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

goljufijo, zlorabo zaupanja ali ponarejanje dokumentov;

| (c) | hudo in ponavljajoče se neizpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz osnovnega plačilnega računa. |
| --- | --- |

(c)

hudo in ponavljajoče se neizpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz osnovnega plačilnega računa.

| 10. | Države članice bi morale po potrebi uvesti nediskriminativne in prožne ukrepe, s katerimi pomagajo potrošnikom pri izpolnjevanju zahtev glede dolžne skrbnosti, pri čemer upoštevajo zakonodajo o pranju denarja in financiranju terorizma. Pri teh ukrepih bi se morale predvsem upoštevati potrebe potrošnikov, ki nimajo stalnega naslova. |
| --- | --- |

10.

Države članice bi morale po potrebi uvesti nediskriminativne in prožne ukrepe, s katerimi pomagajo potrošnikom pri izpolnjevanju zahtev glede dolžne skrbnosti, pri čemer upoštevajo zakonodajo o pranju denarja in financiranju terorizma. Pri teh ukrepih bi se morale predvsem upoštevati potrebe potrošnikov, ki nimajo stalnega naslova.

| 11. | Da bi to omogočili, bi morali državam članicam dopustiti klasifikacijo osnovnih plačilnih računov kot produktov z nizkim tveganjem v skladu s členom 3(3) Direktive Komisije 2006/70/ES o izvajanju Direktive 2005/60/ES. Zato bi bili lahko ponudniki obvezani za potrošnike uporabiti poenostavljene previdnostne zahteve. Komisija bi si morala prizadevati za razjasnitev razlag zakonodaje proti pranju denarja in financiranju terorizma ter tako zagotoviti, da bi se ti predpisi v okviru osnovnih plačilnih storitev uporabljali uravnoteženo in sorazmerno. Na tej podlagi se nikomur ne bi smel odkloniti ali onemogočiti dostop do osnovnega plačilnega računa, če za to ni utemeljenih in objektivnih razlogov. Teh predpisov ne bi smeli nikoli uporabljati kot neutemeljen izgovor za zavrnitev komercialno manj zanimivih potrošnikov. |
| --- | --- |

11.

Da bi to omogočili, bi morali državam članicam dopustiti klasifikacijo osnovnih plačilnih računov kot produktov z nizkim tveganjem v skladu s členom 3(3) Direktive Komisije 2006/70/ES o izvajanju Direktive 2005/60/ES. Zato bi bili lahko ponudniki obvezani za potrošnike uporabiti poenostavljene previdnostne zahteve. Komisija bi si morala prizadevati za razjasnitev razlag zakonodaje proti pranju denarja in financiranju terorizma ter tako zagotoviti, da bi se ti predpisi v okviru osnovnih plačilnih storitev uporabljali uravnoteženo in sorazmerno. Na tej podlagi se nikomur ne bi smel odkloniti ali onemogočiti dostop do osnovnega plačilnega računa, če za to ni utemeljenih in objektivnih razlogov. Teh predpisov ne bi smeli nikoli uporabljati kot neutemeljen izgovor za zavrnitev komercialno manj zanimivih potrošnikov.

| 12. | Zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta, bi morala ponudnike plačilnih storitev obvezovati, da v zvezi z odločitvami o odklonitvi ali zaprtju osnovnega plačilnega računa delujejo pregledno in hkrati spoštovati zakonodajo o pranju denarja in financiranju terorizma ter o preprečevanju in preiskovanju kaznivih dejanj. Da bi potrošniku omogočili ugovor zoper odločitev ponudnika plačilnih storitev, bi moral ponudnik potrošnika pisno obvestiti o razlogih za zavrnitev odprtja osnovnega plačilnega računa ali o odločitvi o njegovem zaprtju. Ponudnik plačilnih storitev bi prav tako moral obvestiti potrošnika o alternativnih možnostih reševanja sporov. |
| --- | --- |

12.

Zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta, bi morala ponudnike plačilnih storitev obvezovati, da v zvezi z odločitvami o odklonitvi ali zaprtju osnovnega plačilnega računa delujejo pregledno in hkrati spoštovati zakonodajo o pranju denarja in financiranju terorizma ter o preprečevanju in preiskovanju kaznivih dejanj. Da bi potrošniku omogočili ugovor zoper odločitev ponudnika plačilnih storitev, bi moral ponudnik potrošnika pisno obvestiti o razlogih za zavrnitev odprtja osnovnega plačilnega računa ali o odločitvi o njegovem zaprtju. Ponudnik plačilnih storitev bi prav tako moral obvestiti potrošnika o alternativnih možnostih reševanja sporov.

| 13. | Zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta, bi morala od ponudnika zahtevati, da pri preverjanju potrošnikove upravičenosti do osnovnega plačilnega računa ukrepa hitro, pri čemer mora ponudnik potrošnika obvestiti o razlogih za zamudo, daljšo od dveh tednov. Razlogi, za katere je odgovoren ponudnik, kot je prevelika delovna obremenitev, ne bi smeli biti utemeljitev takšne zamude. Ponudnik lahko od potrošnika zahteva, da je pri odprtju računa fizično navzoč v najbližji razpoložljivi podružnici. Če bi bila osebna navzočnost za potrošnike nemogoča ali preveliko breme, bi bilo treba najti druge rešitve. |
| --- | --- |

13.

Zakonodaja, ki naj bi bila sprejeta, bi morala od ponudnika zahtevati, da pri preverjanju potrošnikove upravičenosti do osnovnega plačilnega računa ukrepa hitro, pri čemer mora ponudnik potrošnika obvestiti o razlogih za zamudo, daljšo od dveh tednov. Razlogi, za katere je odgovoren ponudnik, kot je prevelika delovna obremenitev, ne bi smeli biti utemeljitev takšne zamude. Ponudnik lahko od potrošnika zahteva, da je pri odprtju računa fizično navzoč v najbližji razpoložljivi podružnici. Če bi bila osebna navzočnost za potrošnike nemogoča ali preveliko breme, bi bilo treba najti druge rešitve.

Priporočilo 3 (o funkcionalnostih in stroških)

| 14. | Zakonodaja bi morala uporabniku osnovnega plačilnega računa omogočati opravljanje vseh najpomembnejših plačilnih transakcij, kot so prejemanje dohodka ali izplačil, plačevanje računov ali davkov ter nakup blaga in storitev prek fizičnih načinov komunikacije in komunikacije na daljavo z uporabo glavnih nacionalnih sistemov. |
| --- | --- |

14.

Zakonodaja bi morala uporabniku osnovnega plačilnega računa omogočati opravljanje vseh najpomembnejših plačilnih transakcij, kot so prejemanje dohodka ali izplačil, plačevanje računov ali davkov ter nakup blaga in storitev prek fizičnih načinov komunikacije in komunikacije na daljavo z uporabo glavnih nacionalnih sistemov.

| 15. | Države članice bi morale imeti možnost, da ponudnikom plačilnih storitev dovolijo zagotavljanje manjših prekoračitvenih limitov za pokritje začasnega negativnega stanja, kadar je to ustrezno. Ponudniki bi poleg tega morali imeti tudi možnost, da strankam z osnovnim plačilnim računom kot ločeno storitev ponudijo kreditne produkte, kadar je to ustrezno. Dostop do osnovnega plačilnega računa nikakor ne bi smel biti omejen ali pogojen z nakupom tovrstnih dodatnih storitev ali produktov. Zaračunane provizije za prekoračitve in za ločene kreditne produkte bi morali biti jasno razvidni in vsaj enako ugodni kot ponudnikova običajna cenovna politika. |
| --- | --- |

15.

Države članice bi morale imeti možnost, da ponudnikom plačilnih storitev dovolijo zagotavljanje manjših prekoračitvenih limitov za pokritje začasnega negativnega stanja, kadar je to ustrezno. Ponudniki bi poleg tega morali imeti tudi možnost, da strankam z osnovnim plačilnim računom kot ločeno storitev ponudijo kreditne produkte, kadar je to ustrezno. Dostop do osnovnega plačilnega računa nikakor ne bi smel biti omejen ali pogojen z nakupom tovrstnih dodatnih storitev ali produktov. Zaračunane provizije za prekoračitve in za ločene kreditne produkte bi morali biti jasno razvidni in vsaj enako ugodni kot ponudnikova običajna cenovna politika.

| 16. | Dostop do osnovnega plačilnega računa bi moral biti brezplačen ali ponujen po razumni ceni. Če se zaračunavajo provizije, bi morale biti jasno razvidne. Vsaka država članica bi morala postaviti zgornjo mejo za skupni letni znesek provizij, povezanih z odprtjem in uporabo osnovnega plačilnega računa. Komisija bi morala oceniti, ali bi bilo izvedljivo določiti zgornjo mejo Unije za skupni letni znesek tovrstnih provizij. Komisija bi morala tudi preučiti načine za prilagoditev zgornje meje Unije nacionalnim okoliščinam, kot so splošne potrošniške cene, višina dohodkov in povprečni stroški, povezani z običajnimi plačilnimi računi. Od ponudnikov plačilnih storitev bi bilo treba zahtevati, da zagotovijo, da bo osnovni plačilni račun v njihovi ponudbi produktov vedno najugodnejši za opravljanje osnovnih plačilnih transakcij – ne glede na to, kako je narejena primerjava. |
| --- | --- |

16.

Dostop do osnovnega plačilnega računa bi moral biti brezplačen ali ponujen po razumni ceni. Če se zaračunavajo provizije, bi morale biti jasno razvidne. Vsaka država članica bi morala postaviti zgornjo mejo za skupni letni znesek provizij, povezanih z odprtjem in uporabo osnovnega plačilnega računa. Komisija bi morala oceniti, ali bi bilo izvedljivo določiti zgornjo mejo Unije za skupni letni znesek tovrstnih provizij. Komisija bi morala tudi preučiti načine za prilagoditev zgornje meje Unije nacionalnim okoliščinam, kot so splošne potrošniške cene, višina dohodkov in povprečni stroški, povezani z običajnimi plačilnimi računi. Od ponudnikov plačilnih storitev bi bilo treba zahtevati, da zagotovijo, da bo osnovni plačilni račun v njihovi ponudbi produktov vedno najugodnejši za opravljanje osnovnih plačilnih transakcij – ne glede na to, kako je narejena primerjava.

| 17. | Vsi stroški v primeru zamude pri odplačevanju bi morali biti razumni in vsaj tako ugodni kot ponudnikova običajna cenovna politika. Stroški v primeru zamude ne bi smeli biti upoštevani v izračunu skupnih letnih provizij. |
| --- | --- |

17.

Vsi stroški v primeru zamude pri odplačevanju bi morali biti razumni in vsaj tako ugodni kot ponudnikova običajna cenovna politika. Stroški v primeru zamude ne bi smeli biti upoštevani v izračunu skupnih letnih provizij.

| 18. | Ponudniki bi morali biti obvezani vključiti le tiste funkcionalnosti, ki so del njihove redne ponudbe. V tem primeru bi moral osnovni plačilni račun vključevati naslednje storitve: |
| --- | --- |

18.

Ponudniki bi morali biti obvezani vključiti le tiste funkcionalnosti, ki so del njihove redne ponudbe. V tem primeru bi moral osnovni plačilni račun vključevati naslednje storitve:

A.   Osnovne storitve upravljanja računa

| (a) | odprtje in zaprtje plačilnega računa; |
| --- | --- |

(a)

odprtje in zaprtje plačilnega računa;

| (b) | storitve, ki omogočajo polog gotovine in prejemanje transakcij na plačilni račun; |
| --- | --- |

(b)

storitve, ki omogočajo polog gotovine in prejemanje transakcij na plačilni račun;

| (c) | storitve, ki omogočajo dvig gotovine s plačilnega računa; |
| --- | --- |

(c)

storitve, ki omogočajo dvig gotovine s plačilnega računa;

| (d) | zagotavljanje bančnih izpiskov. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje bančnih izpiskov.

B.   Standardne plačilne storitve

| (a) | prenos sredstev v valuti države članice, kjer je račun odprt, prek izvrševanja kreditnih prenosov, vključno z medbančnimi izvršitvami; |
| --- | --- |

(a)

prenos sredstev v valuti države članice, kjer je račun odprt, prek izvrševanja kreditnih prenosov, vključno z medbančnimi izvršitvami;

| (b) | prenos sredstev v valuti države članice, kjer je račun odprt, prek izvrševanja plačilnih transakcij z uporabo plačilne kartice, s katero ni mogoče izvrševati plačilnih transakcij, ki bi presegale stanje na plačilnem računu; |
| --- | --- |

(b)

prenos sredstev v valuti države članice, kjer je račun odprt, prek izvrševanja plačilnih transakcij z uporabo plačilne kartice, s katero ni mogoče izvrševati plačilnih transakcij, ki bi presegale stanje na plačilnem računu;

| (c) | izvrševanje trajnih nalogov v valuti države članice, kjer je račun odprt, vključno z medbančnimi izvršitvami; |
| --- | --- |

(c)

izvrševanje trajnih nalogov v valuti države članice, kjer je račun odprt, vključno z medbančnimi izvršitvami;

| (d) | izvrševanje neposrednih bremenitev v valuti države članice, kjer je račun odprt, vključno z medbančnimi izvršitvami v državah članicah, kjer je njihova uporaba potrebna za izvrševanje najpomembnejših transakcij. |
| --- | --- |

(d)

izvrševanje neposrednih bremenitev v valuti države članice, kjer je račun odprt, vključno z medbančnimi izvršitvami v državah članicah, kjer je njihova uporaba potrebna za izvrševanje najpomembnejših transakcij.

Število izvršenih operacij iz točke A ali B ne bi smelo biti omejeno. Za izvrševanje storitev pod točkama A in B bi moral imeti potrošnik pravico do nediskriminatornega dostopa do različnih kanalov, ki jih ponuja ponudnik, kot so transakcije prek bančnega okenca v podružnicah, transakcije prek bankomata, vključno z bankomati drugih ponudnikov, če je to tehnično izvedljivo, spletno bančništvo in telefonsko bančništvo.

C.   Dodatne storitve

Države članice lahko zahtevajo vključitev nadaljnjih funkcionalnosti v osnovni plačilni račun. Ponudnikom plačilnih storitev mora biti dovoljeno, da lahko na lastno pobudo razširijo ponudbo funkcionalnosti, na primer z možnostjo varčevanja ali mednarodnimi nakazili na račune ali z računov zunaj Unije.

Priporočilo 4 (o informiranju)

| 19. | Države članice bi morale potrošnikom zagotoviti potrebne in razumljive informacije o razpoložljivosti osnovnih plačilnih računov, pri čemer bi se morale še posebej usmeriti na pomisleke ranljivih in mobilnih potrošnikov, ki nimajo bančnega računa. Komisija in države članice bi morale pripomoči k visoki ravni ozaveščenosti med potrošniki in zainteresiranimi stranmi. Ponudniki bi morali uporabljati različne kanale, na primer svojo spletno stran, po možnosti pa tudi podružnice, kjer bi bile informacije za potrošnike dobro vidne. |
| --- | --- |

19.

Države članice bi morale potrošnikom zagotoviti potrebne in razumljive informacije o razpoložljivosti osnovnih plačilnih računov, pri čemer bi se morale še posebej usmeriti na pomisleke ranljivih in mobilnih potrošnikov, ki nimajo bančnega računa. Komisija in države članice bi morale pripomoči k visoki ravni ozaveščenosti med potrošniki in zainteresiranimi stranmi. Ponudniki bi morali uporabljati različne kanale, na primer svojo spletno stran, po možnosti pa tudi podružnice, kjer bi bile informacije za potrošnike dobro vidne.

| 20. | Države članice bi morale banke spodbujati k oblikovanju rešitev za svetovanje najbolj ranljivim strankam, da bi jim pomagale pri odgovornem ravnanju in gospodarjenju z denarjem. |
| --- | --- |

20.

Države članice bi morale banke spodbujati k oblikovanju rešitev za svetovanje najbolj ranljivim strankam, da bi jim pomagale pri odgovornem ravnanju in gospodarjenju z denarjem.

| 21. | Da bi ustrezno ravnali s strankami z osnovnim plačilnim računom, bi morala nova zakonodaja od ponudnikov zahtevati zagotovitev, da bo njihovo osebje ustrezno usposobljeno, tako da morebitna navzkrižja interesov teh potrošnikov ne bi negativno prizadela. |
| --- | --- |

21.

Da bi ustrezno ravnali s strankami z osnovnim plačilnim računom, bi morala nova zakonodaja od ponudnikov zahtevati zagotovitev, da bo njihovo osebje ustrezno usposobljeno, tako da morebitna navzkrižja interesov teh potrošnikov ne bi negativno prizadela.

| 22. | Zahteve v zvezi z informacijami, ki izhajajo iz nove zakonodaje, ne bi smele posegati v zahteve, ki jih določa Direktiva 2007/64/ES o zagotavljanju informacij potrošnikom. |
| --- | --- |

22.

Zahteve v zvezi z informacijami, ki izhajajo iz nove zakonodaje, ne bi smele posegati v zahteve, ki jih določa Direktiva 2007/64/ES o zagotavljanju informacij potrošnikom.

Priporočilo 5 (o nadzoru, reševanju sporov in nadomestilih)

| 23. | Nova zakonodaja bi morala države članice obvezati, da imenujejo pristojne organe za zagotavljanje in spremljanje dejanske skladnosti z njenimi zahtevami. Imenovani pristojni organi bi morali biti neodvisni od ponudnikov plačilnih storitev. |
| --- | --- |

23.

Nova zakonodaja bi morala države članice obvezati, da imenujejo pristojne organe za zagotavljanje in spremljanje dejanske skladnosti z njenimi zahtevami. Imenovani pristojni organi bi morali biti neodvisni od ponudnikov plačilnih storitev.

| 24. | Države članice bi morale biti obvezane, da določijo načela sankcioniranja ponudnikov, ki ne bi spoštovali okvira osnovnega plačilnega računa, tudi za kršitve zahtev o statističnih podatkih iz odstavka 25. |
| --- | --- |

24.

Države članice bi morale biti obvezane, da določijo načela sankcioniranja ponudnikov, ki ne bi spoštovali okvira osnovnega plačilnega računa, tudi za kršitve zahtev o statističnih podatkih iz odstavka 25.

| 25. | Države članice bi morale zagotoviti, da bi ponudniki nacionalnim organom neprekinjeno posredovali zanesljive informacije o odprtih in zaprtih osnovnih plačilnih računih, zavrnjenih vlogah za odprtje osnovnega plačilnega računa in o razlogih za njihovo zavrnitev. Prav tako bi morali ponudniki nacionalnim pristojnim organom dati na voljo podrobne informacije o stroških v zvezi z osnovnimi plačilnimi računi. |
| --- | --- |

25.

Države članice bi morale zagotoviti, da bi ponudniki nacionalnim organom neprekinjeno posredovali zanesljive informacije o odprtih in zaprtih osnovnih plačilnih računih, zavrnjenih vlogah za odprtje osnovnega plačilnega računa in o razlogih za njihovo zavrnitev. Prav tako bi morali ponudniki nacionalnim pristojnim organom dati na voljo podrobne informacije o stroških v zvezi z osnovnimi plačilnimi računi.

| 26. | Države članice bi morale vsako leto, kot je opisano v odstavku 25 te priloge, posredovati združene informacije Komisiji in Evropskemu nadzornemu organu (Evropski bančni organ). Objavljeni bi morali biti v zbirni in razumljivi obliki. |
| --- | --- |

26.

Države članice bi morale vsako leto, kot je opisano v odstavku 25 te priloge, posredovati združene informacije Komisiji in Evropskemu nadzornemu organu (Evropski bančni organ). Objavljeni bi morali biti v zbirni in razumljivi obliki.

| 27. | Države članice bi morale zagotoviti vzpostavitev ustreznih in učinkovitih pritožbenih in odškodninskih postopkov za zunajsodno poravnavo sporov glede pravic in obveznosti, ki nastanejo v skladu z načeli zakonodaje, ki naj bi bila sprejeta, med ponudniki plačilnih storitev in potrošniki, za kar se uporabijo obstoječi organi, če je primerno. Alternativni organi za reševanje sporov morajo biti neodvisni, zlahka dostopni, njihove storitve pa bi morale biti brezplačne. Da se zagotovi nepristranskost, je treba zagotoviti enako zastopanost ponudnikov, potrošnikov in drugih uporabnikov. Države članice bi morale zagotoviti, da vsi ponudniki osnovnih plačilnih računov spadajo k enemu ali več organom, ki izvajajo takšne pritožbe in postopke odškodnin. |
| --- | --- |

27.

Države članice bi morale zagotoviti vzpostavitev ustreznih in učinkovitih pritožbenih in odškodninskih postopkov za zunajsodno poravnavo sporov glede pravic in obveznosti, ki nastanejo v skladu z načeli zakonodaje, ki naj bi bila sprejeta, med ponudniki plačilnih storitev in potrošniki, za kar se uporabijo obstoječi organi, če je primerno. Alternativni organi za reševanje sporov morajo biti neodvisni, zlahka dostopni, njihove storitve pa bi morale biti brezplačne. Da se zagotovi nepristranskost, je treba zagotoviti enako zastopanost ponudnikov, potrošnikov in drugih uporabnikov. Države članice bi morale zagotoviti, da vsi ponudniki osnovnih plačilnih računov spadajo k enemu ali več organom, ki izvajajo takšne pritožbe in postopke odškodnin.

| 28. | Države članice bi morale zagotoviti, da bi alternativni organi za reševanje sporov dejavno sodelovali pri reševanju čezmejnih sporov. Če spori vključujejo stranke v različnih državah članicah, bi bilo treba za reševanje pritožb uporabiti mrežo FIN NET. |
| --- | --- |

28.

Države članice bi morale zagotoviti, da bi alternativni organi za reševanje sporov dejavno sodelovali pri reševanju čezmejnih sporov. Če spori vključujejo stranke v različnih državah članicah, bi bilo treba za reševanje pritožb uporabiti mrežo FIN NET.

Priporočilo 6 (o izvajanju in pregledu)

| 29. | Zakonodajo, ki naj bi bila sprejeta, bi morale države članice izvajati v roku 12 mesecev po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

29.

Zakonodajo, ki naj bi bila sprejeta, bi morale države članice izvajati v roku 12 mesecev po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| 30. | Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi v roku treh let od začetka veljavnosti direktive in nato vsakih pet let objaviti poročilo o izvajanju direktive. V poročilu bi moralo biti ovrednoteno:






  (a) | ali države članice v celoti izvajajo zakonodajo; |
| --- | --- | --- |

30.

Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi v roku treh let od začetka veljavnosti direktive in nato vsakih pet let objaviti poročilo o izvajanju direktive. V poročilu bi moralo biti ovrednoteno:

(a)

ali države članice v celoti izvajajo zakonodajo;

| (b) | napredek pri zagotavljanju dostopa do osnovnih plačilnih storitev za vse potrošnike v Uniji, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki zakonodaje na odpravljanje finančne izključenosti; |
| --- | --- |

(b)

napredek pri zagotavljanju dostopa do osnovnih plačilnih storitev za vse potrošnike v Uniji, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki zakonodaje na odpravljanje finančne izključenosti;

| (c) | ozaveščenost zadevnih potrošnikov, ki jim je direktiva namenjena, o razpoložljivosti ter lastnostih osnovnih plačilnih računov ter o njihovih pravicah v zvezi s tovrstnimi računi; |
| --- | --- |

(c)

ozaveščenost zadevnih potrošnikov, ki jim je direktiva namenjena, o razpoložljivosti ter lastnostih osnovnih plačilnih računov ter o njihovih pravicah v zvezi s tovrstnimi računi;

| (d) | stroški v zvezi z zagotavljanjem osnovnega plačilnega računa, tudi v povezavi z ravnjo potrošniških cen; |
| --- | --- |

(d)

stroški v zvezi z zagotavljanjem osnovnega plačilnega računa, tudi v povezavi z ravnjo potrošniških cen;

| (e) | najboljše prakse in konkretna priporočila za države članice z visoko ali trajno stopnjo izključenosti potrošnikov iz plačilnih storitev; |
| --- | --- |

(e)

najboljše prakse in konkretna priporočila za države članice z visoko ali trajno stopnjo izključenosti potrošnikov iz plačilnih storitev;

| (f) | učinki na integracijo in strukturo notranjega trga za bančno poslovanje z občani v vsej Uniji in kršitve konkurence med ponudniki osnovnih plačilnih računov. |
| --- | --- |

(f)

učinki na integracijo in strukturo notranjega trga za bančno poslovanje z občani v vsej Uniji in kršitve konkurence med ponudniki osnovnih plačilnih računov.

Kadar je primerno, bi bilo treba navedenemu poročilu priložiti predlog za spremembo zakonodaje in priporočila za njeno boljše izvajanje v državah članicah. Poročilo bi bilo treba poslati Evropskemu parlamentu in Svetu.

| 31. | Komisija bi morala dopolniti predlagano direktivo o osnovnih plačilnih računih z nadaljnjimi pobudami, s katerimi bi si prizadevala za nadaljnjo integracijo in uskladitev bančnih storitev ter za preprečevanje finančne izključenosti. Ta sveženj bi moral zlasti:






  (a) | izboljšati konkurenco na področju plačilnih in bančnih storitev ter:






  (i) | zagotoviti preglednost in primerljivost provizij za bančne račune, tako da lahko potrošniki primerjajo tarife različnih bank in se odločijo za boljše pogoje; |
| --- | --- | --- | --- |

31.

Komisija bi morala dopolniti predlagano direktivo o osnovnih plačilnih računih z nadaljnjimi pobudami, s katerimi bi si prizadevala za nadaljnjo integracijo in uskladitev bančnih storitev ter za preprečevanje finančne izključenosti. Ta sveženj bi moral zlasti:

(a)

izboljšati konkurenco na področju plačilnih in bančnih storitev ter:

(i)

zagotoviti preglednost in primerljivost provizij za bančne račune, tako da lahko potrošniki primerjajo tarife različnih bank in se odločijo za boljše pogoje;

| (ii) | odpraviti vse tehnične in upravne ovire za spremembo plačilnih računov ter tako omogočiti potrošnikom enostaven prenos plačilnega računa z ene banke na drugo; |
| --- | --- |

(ii)

odpraviti vse tehnične in upravne ovire za spremembo plačilnih računov ter tako omogočiti potrošnikom enostaven prenos plačilnega računa z ene banke na drugo;

| (b) | izboljšati sprejetost različnih vrst plačilnih metod pri prodajalcih, tako da bodo potrošniki lahko izkoristili ugodnosti, ki jih ponuja elektronsko poslovanje; zato bi morali prodajalci ponujati možnost plačevanja z osnovno plačilno kartico brez doplačil; |
| --- | --- |

(b)

izboljšati sprejetost različnih vrst plačilnih metod pri prodajalcih, tako da bodo potrošniki lahko izkoristili ugodnosti, ki jih ponuja elektronsko poslovanje; zato bi morali prodajalci ponujati možnost plačevanja z osnovno plačilno kartico brez doplačil;

| (c) | nadalje razjasniti razlage predpisov proti pranju denarja in financiranju terorizma ter preprečiti, da bi se ti predpisi uporabljali kot neutemeljen izgovor za zavrnitev komercialno manj zanimivih potrošnikov; |
| --- | --- |

(c)

nadalje razjasniti razlage predpisov proti pranju denarja in financiranju terorizma ter preprečiti, da bi se ti predpisi uporabljali kot neutemeljen izgovor za zavrnitev komercialno manj zanimivih potrošnikov;

| (d) | izboljšati finančno usposobljenost, tudi v šolah, se boriti proti prezadolženosti, ki je v vsej Uniji precejšnje „novo socialno tveganje“ ter v vsej Uniji omogočiti dostop do pravičnega posojila in do mikrokreditov. |
| --- | --- |

(d)

izboljšati finančno usposobljenost, tudi v šolah, se boriti proti prezadolženosti, ki je v vsej Uniji precejšnje „novo socialno tveganje“ ter v vsej Uniji omogočiti dostop do pravičnega posojila in do mikrokreditov.

---

Četrtek, 5. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/82

---

Četrtek, 5. julij 2012Politika EU o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu

P7_TA(2012)0298

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o politiki EU o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu (2012/2694(RSP))

2013/C 349 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, zlasti resolucije z dne 29. septembra 2011 o razmerah v Palestini (1), resolucije z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) in resolucije z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, zlasti resolucije z dne 29. septembra 2011 o razmerah v Palestini (1), resolucije z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) in resolucije z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 14. maja 2012, 18. julija in 23. maja 2011 ter 8. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 14. maja 2012, 18. julija in 23. maja 2011 ter 8. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju govora visoke predstavnice/podpredsednice Catherine Ashton na plenarnem zasedanju Parlamenta 12. junija 2012 o najnovejših dogodkih na Bližnjem vzhodu in v Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora visoke predstavnice/podpredsednice Catherine Ashton na plenarnem zasedanju Parlamenta 12. junija 2012 o najnovejših dogodkih na Bližnjem vzhodu in v Siriji,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton, zlasti izjave z dne 8. junija 2012 o širitvi naselbin, izjave z dne 25. aprila 2012 o odločitvi izraelskih oblasti o statusu naselbin Sansana, Rečelim in Bručin na zasedenem palestinskem ozemlju ter izjave z dne 22. februarja 2012 o odobritvi izraelskih naselbin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Catherine Ashton, zlasti izjave z dne 8. junija 2012 o širitvi naselbin, izjave z dne 25. aprila 2012 o odločitvi izraelskih oblasti o statusu naselbin Sansana, Rečelim in Bručin na zasedenem palestinskem ozemlju ter izjave z dne 22. februarja 2012 o odobritvi izraelskih naselbin,

| — | ob upoštevanju poročil vodij misije EU o vzhodnem Jeruzalemu iz januarja 2012, o območju C in oblikovanju palestinske države iz julija 2011, o nasilju naseljencev iz aprila 2011 in spremnem obvestilu vodij misije EU o nasilju naseljencev iz februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil vodij misije EU o vzhodnem Jeruzalemu iz januarja 2012, o območju C in oblikovanju palestinske države iz julija 2011, o nasilju naseljencev iz aprila 2011 in spremnem obvestilu vodij misije EU o nasilju naseljencev iz februarja 2012,

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov 181 (1947) in resolucij varnostnega sveta Združenih narodov 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) in 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov 181 (1947) in resolucij varnostnega sveta Združenih narodov 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) in 1850 (2008),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju izjav bližnjevzhodne četverice, zlasti tistih z dne 11. aprila 2012 in 23. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav bližnjevzhodne četverice, zlasti tistih z dne 11. aprila 2012 in 23. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Izraela in palestinske uprave z dne 12. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Izraela in palestinske uprave z dne 12. maja 2012,

| — | ob upoštevanju svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča o pravnih posledicah izgradnje zidu na okupiranem palestinskem ozemlju z dne 9. julija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča o pravnih posledicah izgradnje zidu na okupiranem palestinskem ozemlju z dne 9. julija 2004,

| — | ob upoštevanju dvoletnega načrta palestinskega predsednika vlade Salama Fajada za oblikovanje države z naslovom "Konec okupacije, vzpostavitev države" iz avgusta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvoletnega načrta palestinskega predsednika vlade Salama Fajada za oblikovanje države z naslovom "Konec okupacije, vzpostavitev države" iz avgusta 2009,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi z dne 18. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi z dne 18. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju sporazumov iz Osla (deklaracija o načelih o začasnih samoupravnih sporazumih) z dne 13. septembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov iz Osla (deklaracija o načelih o začasnih samoupravnih sporazumih) z dne 13. septembra 1993,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je EU že večkrat potrdila, da podpira rešitev z dvema državama, po kateri bi Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna in demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živela v miru in varnosti; ker je EU izjavila, da ne bodo priznane spremembe meja, ki so bile v veljavi do leta 1967, razen sprememb, o katerih se bosta strani dogovorili, vključno z vprašanjem Jeruzalema kot prestolnice obeh držav; ker pravica Palestincev do samoodločbe in do lastne države ni sporna, prav tako pa ni sporna pravica Izraela do obstoja v okviru varnih meja, |
| --- | --- |

A.

ker je EU že večkrat potrdila, da podpira rešitev z dvema državama, po kateri bi Izrael z varnimi in priznanimi mejami ter sosednja neodvisna in demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živela v miru in varnosti; ker je EU izjavila, da ne bodo priznane spremembe meja, ki so bile v veljavi do leta 1967, razen sprememb, o katerih se bosta strani dogovorili, vključno z vprašanjem Jeruzalema kot prestolnice obeh držav; ker pravica Palestincev do samoodločbe in do lastne države ni sporna, prav tako pa ni sporna pravica Izraela do obstoja v okviru varnih meja,

| B. | ker so sklepi Sveta z dne 14. maja 2012 poudarili, da je zaradi sedanjih sprememb v arabskem svetu še večja potreba, da se v bližnjevzhodnem mirovnem procesu doseže napredek, in da je upoštevanje prizadevanj tamkajšnjega prebivalstva, tudi prizadevanj Palestincev po lastni državi in Izraelcev po varnosti, ključnega pomena za trajen mir, stabilnost in blaginjo v tej regiji; |
| --- | --- |

B.

ker so sklepi Sveta z dne 14. maja 2012 poudarili, da je zaradi sedanjih sprememb v arabskem svetu še večja potreba, da se v bližnjevzhodnem mirovnem procesu doseže napredek, in da je upoštevanje prizadevanj tamkajšnjega prebivalstva, tudi prizadevanj Palestincev po lastni državi in Izraelcev po varnosti, ključnega pomena za trajen mir, stabilnost in blaginjo v tej regiji;

| C. | ker so neposredna mirovna pogajanja med stranema zastala in ker so spodletela vsa nedavna prizadevanja za njihovo obnovitev; ker je Evropska unija pozvala obe strani k dejanjem, ki bi okrepila ozračje zaupanja, potrebno za plodna pogajanja, hkrati pa naj se vzdržijo dejanj, ki bi ogrozila verodostojnost procesa, ter naj preprečijo hujskaštvo; |
| --- | --- |

C.

ker so neposredna mirovna pogajanja med stranema zastala in ker so spodletela vsa nedavna prizadevanja za njihovo obnovitev; ker je Evropska unija pozvala obe strani k dejanjem, ki bi okrepila ozračje zaupanja, potrebno za plodna pogajanja, hkrati pa naj se vzdržijo dejanj, ki bi ogrozila verodostojnost procesa, ter naj preprečijo hujskaštvo;

| D. | ker sta Izrael in palestinska uprava 12. maja 2012 objavila to izjavo: "Izrael in palestinska uprava sta zavezana vzpostavitvi miru, obe strani pa upata, da bo izmenjava pisem med predsednikom Abasom in predsednikom vlade Netanjahujem pripomogla k temu cilju"; |
| --- | --- |

D.

ker sta Izrael in palestinska uprava 12. maja 2012 objavila to izjavo: "Izrael in palestinska uprava sta zavezana vzpostavitvi miru, obe strani pa upata, da bo izmenjava pisem med predsednikom Abasom in predsednikom vlade Netanjahujem pripomogla k temu cilju";

| E. | ker za Zahodni Breg, vključno z vzhodnim Jeruzalemom in Gazo, v celoti velja mednarodno pravo o človekovih pravicah in humanitarno pravo, vključno s četrto ženevsko konvencijo; ker je Izrael med drugim dolžan v dobri veri zagotoviti izpolnitev osnovnih potreb okupiranega palestinskega prebivalstva, zasedeno ozemlje upravljati v korist lokalnemu prebivalstvu, zaščititi in ohraniti civilne objekte ter preprečiti preseljevanje lastnega prebivalstva na zasedeno ozemlje ter selitev prebivalstva z zasedenega ozemlja na ozemlje svoje države; |
| --- | --- |

E.

ker za Zahodni Breg, vključno z vzhodnim Jeruzalemom in Gazo, v celoti velja mednarodno pravo o človekovih pravicah in humanitarno pravo, vključno s četrto ženevsko konvencijo; ker je Izrael med drugim dolžan v dobri veri zagotoviti izpolnitev osnovnih potreb okupiranega palestinskega prebivalstva, zasedeno ozemlje upravljati v korist lokalnemu prebivalstvu, zaščititi in ohraniti civilne objekte ter preprečiti preseljevanje lastnega prebivalstva na zasedeno ozemlje ter selitev prebivalstva z zasedenega ozemlja na ozemlje svoje države;

| F. | ker so zadnja poročila vodij misij EU o območju C in oblikovanju palestinske države, o vzhodnem Jeruzalemu in o nasilju naseljencev ponovno razkrila zaskrbljujoč in morda nepopravljiv razvoj dogodkov na prizadetih območjih; ker izraelski zunanji minister zavrača izjave iz dokumentov EU in je dokumente grajal, da ne pripomorejo k napredku v mirovnem procesu; |
| --- | --- |

F.

ker so zadnja poročila vodij misij EU o območju C in oblikovanju palestinske države, o vzhodnem Jeruzalemu in o nasilju naseljencev ponovno razkrila zaskrbljujoč in morda nepopravljiv razvoj dogodkov na prizadetih območjih; ker izraelski zunanji minister zavrača izjave iz dokumentov EU in je dokumente grajal, da ne pripomorejo k napredku v mirovnem procesu;

| G. | ker je bil Zahodni breg od sporazumov iz Osla leta 1995 upravno razdeljen na tri cone oziroma območja; ker območje C obsega največji del ozemlja Zahodnega brega; ker je socialni in gospodarski razvoj območja C bistvenega pomena za obstoj prihodnje palestinske države; |
| --- | --- |

G.

ker je bil Zahodni breg od sporazumov iz Osla leta 1995 upravno razdeljen na tri cone oziroma območja; ker območje C obsega največji del ozemlja Zahodnega brega; ker je socialni in gospodarski razvoj območja C bistvenega pomena za obstoj prihodnje palestinske države;

| H. | ker je navzočnost Palestincev na Zahodnem bregu, zlasti na območju C, in v vzhodnem Jeruzalemu ogrožena zaradi politike izraelske vlade, zlasti zaradi gradnje in širitve naselbin; ker so izraelske naselbine po mednarodnem pravu nezakonite in so velika ovira za prizadevanja za mir, pri čemer jih izraelska vlada subvencionira z znatnimi spodbudami na področju davkov, stanovanj, infrastrukture, cest, dostopa do vode, izobraževanja, zdravstvenega varstva itd.; |
| --- | --- |

H.

ker je navzočnost Palestincev na Zahodnem bregu, zlasti na območju C, in v vzhodnem Jeruzalemu ogrožena zaradi politike izraelske vlade, zlasti zaradi gradnje in širitve naselbin; ker so izraelske naselbine po mednarodnem pravu nezakonite in so velika ovira za prizadevanja za mir, pri čemer jih izraelska vlada subvencionira z znatnimi spodbudami na področju davkov, stanovanj, infrastrukture, cest, dostopa do vode, izobraževanja, zdravstvenega varstva itd.;

| I. | ker je Izrael v svojem temeljnem zakonu o Jeruzalemu, glavnem mestu Izraela, iz leta 1980 Jeruzalem razglasil za nedeljivo in združeno glavno mesto Izraela, kar je v nasprotju z resolucijo 478 (1980) varnostnega sveta ZN; ker je Svet v sklepih z dne 14. maja 2012 ponovno poudaril, da je treba najti način, kako s pogajanji razrešiti status Jeruzalema kot bodočega glavnega mesta dveh držav; ker so glede na sedanje dogajanje v vzhodnem Jeruzalemu možnosti, da postane prihodnje glavno mesto dveh držav, v praksi vse manj verjetne in uresničljive; ker je vzhodni Jeruzalem vse bolj ločen od Zahodnega brega, hkrati pa je zgodovinsko jedro v Jeruzalemu vse bolj ločeno od preostalega dela vzhodnega Jeruzalema; |
| --- | --- |

I.

ker je Izrael v svojem temeljnem zakonu o Jeruzalemu, glavnem mestu Izraela, iz leta 1980 Jeruzalem razglasil za nedeljivo in združeno glavno mesto Izraela, kar je v nasprotju z resolucijo 478 (1980) varnostnega sveta ZN; ker je Svet v sklepih z dne 14. maja 2012 ponovno poudaril, da je treba najti način, kako s pogajanji razrešiti status Jeruzalema kot bodočega glavnega mesta dveh držav; ker so glede na sedanje dogajanje v vzhodnem Jeruzalemu možnosti, da postane prihodnje glavno mesto dveh držav, v praksi vse manj verjetne in uresničljive; ker je vzhodni Jeruzalem vse bolj ločen od Zahodnega brega, hkrati pa je zgodovinsko jedro v Jeruzalemu vse bolj ločeno od preostalega dela vzhodnega Jeruzalema;

| J. | ker Palestinci, ki živijo v vzhodnem Jeruzalemu, predstavljajo 37 % prebivalstva Jeruzalema ter ustvarijo 36 % davčnih prihodkov te občine, vendar se za vzhodni del mesta porabi zgolj 10 % občinskega proračuna, pri čemer je zagotavljanje storitev izrazito pomanjkljivo; ker so izraelske oblasti v vzhodnem Jeruzalemu zaprle večino palestinskih institucij, vključno s Hišo Orienta, ter tako med tamkajšnjim palestinskim prebivalstvom ustvarile institucionalno in vodstveno praznino, ki ostaja ključna skrb; |
| --- | --- |

J.

ker Palestinci, ki živijo v vzhodnem Jeruzalemu, predstavljajo 37 % prebivalstva Jeruzalema ter ustvarijo 36 % davčnih prihodkov te občine, vendar se za vzhodni del mesta porabi zgolj 10 % občinskega proračuna, pri čemer je zagotavljanje storitev izrazito pomanjkljivo; ker so izraelske oblasti v vzhodnem Jeruzalemu zaprle večino palestinskih institucij, vključno s Hišo Orienta, ter tako med tamkajšnjim palestinskim prebivalstvom ustvarile institucionalno in vodstveno praznino, ki ostaja ključna skrb;

| K. | ker imajo Palestinci, ki živijo v vzhodnem Jeruzalemu, status stalnega prebivalca, ki ga je pod določenimi pogoji mogoče prenesti le na otroke in se s sklenitvijo zakonske zveze ne prenese samodejno, kar zakoncem in otrokom številnih stalnih prebivalcev vzhodnega Jeruzalema preprečuje, da bi živeli s svojimi družinskimi člani; ker po drugi strani v vzhodnem Jeruzalemu in njegovi okolici živi približno 200 000 izraelskih naseljencev; |
| --- | --- |

K.

ker imajo Palestinci, ki živijo v vzhodnem Jeruzalemu, status stalnega prebivalca, ki ga je pod določenimi pogoji mogoče prenesti le na otroke in se s sklenitvijo zakonske zveze ne prenese samodejno, kar zakoncem in otrokom številnih stalnih prebivalcev vzhodnega Jeruzalema preprečuje, da bi živeli s svojimi družinskimi člani; ker po drugi strani v vzhodnem Jeruzalemu in njegovi okolici živi približno 200 000 izraelskih naseljencev;

| L. | ker je zaščita palestinskega prebivalstva in njegovih pravic na Zahodnem bregu, zlasti na območju C, in v vzhodnem Jeruzalemu bistvenega pomena za nadaljnjo uresničljivost rešitve z dvema državama; ker na življenjske razmere Palestincev močno negativno vplivajo trenutna širitev naselbin in nasilje naseljencev, urbanistične omejitve in posledično hudo pomanjkanje stanovanj, rušenje hiš, prisilne izselitve in preselitve, zaplembe zemljišč, otežen dostop do naravnih virov ter pomanjkanje osnovnih socialnih storitev in pomoči; ker gospodarske razmere na teh območjih, ki jih še poslabšuje omejevanje dostopa, gibanja in prostorskega načrtovanja, ostajajo velik razlog za zaskrbljenost; ker je po letnem poročilu Mednarodne organizacije dela na Zahodnem bregu brezposelnih 53,5 % mladih žensk in 32,3 % mladih moških med 15. in 24. letom starosti; |
| --- | --- |

L.

ker je zaščita palestinskega prebivalstva in njegovih pravic na Zahodnem bregu, zlasti na območju C, in v vzhodnem Jeruzalemu bistvenega pomena za nadaljnjo uresničljivost rešitve z dvema državama; ker na življenjske razmere Palestincev močno negativno vplivajo trenutna širitev naselbin in nasilje naseljencev, urbanistične omejitve in posledično hudo pomanjkanje stanovanj, rušenje hiš, prisilne izselitve in preselitve, zaplembe zemljišč, otežen dostop do naravnih virov ter pomanjkanje osnovnih socialnih storitev in pomoči; ker gospodarske razmere na teh območjih, ki jih še poslabšuje omejevanje dostopa, gibanja in prostorskega načrtovanja, ostajajo velik razlog za zaskrbljenost; ker je po letnem poročilu Mednarodne organizacije dela na Zahodnem bregu brezposelnih 53,5 % mladih žensk in 32,3 % mladih moških med 15. in 24. letom starosti;

| M. | ker se palestinsko prebivalstvo na Zahodnem bregu, zlasti na območju C, in v vzhodnem Jeruzalemu sooča s hudim pomanjkanjem vode; ker je palestinske kmete močno prizadelo pomanjkanje vode za namakanje, do katerega prihaja zato, ker večino te vode porabijo v Izraelu oziroma izraelski naseljenci; ker je razpoložljivost zadostnih vodnih virov bistvena za obstoj bodoče palestinske države; |
| --- | --- |

M.

ker se palestinsko prebivalstvo na Zahodnem bregu, zlasti na območju C, in v vzhodnem Jeruzalemu sooča s hudim pomanjkanjem vode; ker je palestinske kmete močno prizadelo pomanjkanje vode za namakanje, do katerega prihaja zato, ker večino te vode porabijo v Izraelu oziroma izraelski naseljenci; ker je razpoložljivost zadostnih vodnih virov bistvena za obstoj bodoče palestinske države;

| N. | ker je Izrael z izgradnjo ločevalnega zidu, ki ni v skladu z zeleno črto, odrezal precejšnje dele palestinskega ozemlja tako na Zahodnem bregu kot v vzhodnem Jeruzalemu; ker je v svetovalnem mnenju Mednarodnega sodišča o pravnih posledicah izgradnje zidu na okupiranem palestinskem ozemlju iz leta 2004 navedeno, da sta zid, ki ga na zasedenem palestinskem ozemlju gradi Izrael ..., ter s tem povezana ureditev v nasprotju z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

N.

ker je Izrael z izgradnjo ločevalnega zidu, ki ni v skladu z zeleno črto, odrezal precejšnje dele palestinskega ozemlja tako na Zahodnem bregu kot v vzhodnem Jeruzalemu; ker je v svetovalnem mnenju Mednarodnega sodišča o pravnih posledicah izgradnje zidu na okupiranem palestinskem ozemlju iz leta 2004 navedeno, da sta zid, ki ga na zasedenem palestinskem ozemlju gradi Izrael ..., ter s tem povezana ureditev v nasprotju z mednarodnim pravom;

| O. | ker je Parlament večkrat izrazil podporo prizadevanjem predsednika Mahmuda Abasa in predsednika vlade Salama Fajada za oblikovanje države ter priznal in pozdravil uspeh Fajadovega dvoletnega načrta za oblikovanje države; ker bi morali v palestinskih nacionalnih razvojnih načrtih območje C in vzhodni Jeruzalem ohraniti kot prednostno nalogo, zlasti kot odziv na občutek zapostavljenosti Palestincev, ki živijo na teh območjih; |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament večkrat izrazil podporo prizadevanjem predsednika Mahmuda Abasa in predsednika vlade Salama Fajada za oblikovanje države ter priznal in pozdravil uspeh Fajadovega dvoletnega načrta za oblikovanje države; ker bi morali v palestinskih nacionalnih razvojnih načrtih območje C in vzhodni Jeruzalem ohraniti kot prednostno nalogo, zlasti kot odziv na občutek zapostavljenosti Palestincev, ki živijo na teh območjih;

| P. | ker je v izraelskih zaporih in centrih za pridržanje še vedno zaprtih več kot 4 500 Palestincev, med katerimi je 24 članov palestinskega zakonodajnega sveta, okrog 240 otrok in več kot 300 upravno priprtih Palestincev; |
| --- | --- |

P.

ker je v izraelskih zaporih in centrih za pridržanje še vedno zaprtih več kot 4 500 Palestincev, med katerimi je 24 članov palestinskega zakonodajnega sveta, okrog 240 otrok in več kot 300 upravno priprtih Palestincev;

| Q. | ker so arabski beduini staroselci, ki v stalnih naselbinah na zemlji svojih prednikov ohranjajo tradicionalno kmečko življenje in si prizadevajo za uradno in trajno priznanje svojega edinstvenega položaja in statusa; ker so arabske beduinske skupnosti, ki jih s spodkopavanjem možnosti za preživljanje, vključno s prisilnim premeščanjem, ogroža izraelska politika, posebej ranljive skupine prebivalstva tako na zasedenem palestinskem ozemlju kot v Negevu; |
| --- | --- |

Q.

ker so arabski beduini staroselci, ki v stalnih naselbinah na zemlji svojih prednikov ohranjajo tradicionalno kmečko življenje in si prizadevajo za uradno in trajno priznanje svojega edinstvenega položaja in statusa; ker so arabske beduinske skupnosti, ki jih s spodkopavanjem možnosti za preživljanje, vključno s prisilnim premeščanjem, ogroža izraelska politika, posebej ranljive skupine prebivalstva tako na zasedenem palestinskem ozemlju kot v Negevu;

| R. | ker so po podatkih iz poročila delovne skupine za preseljevanje, objavljenega 14. maja 2012, in mesečnega humanitarnega biltena Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti več kot 60 zgradb, vključno s sončnimi kolektorji, zbiralniki vode in kmetijskimi zgradbami, ki so jih financirale Evropska unija in številne države članice, od januarja 2011 porušile izraelske sile; ker več kot 100 podobnim projektom grozi rušenje; |
| --- | --- |

R.

ker so po podatkih iz poročila delovne skupine za preseljevanje, objavljenega 14. maja 2012, in mesečnega humanitarnega biltena Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih aktivnosti več kot 60 zgradb, vključno s sončnimi kolektorji, zbiralniki vode in kmetijskimi zgradbami, ki so jih financirale Evropska unija in številne države članice, od januarja 2011 porušile izraelske sile; ker več kot 100 podobnim projektom grozi rušenje;

| S. | ker so EU in države članice večkrat, tudi s sklepi Sveta z dne 14. maja 2012, ponovile trdno zavezanost varnosti Izraela in najstrože obsodile namerno nasilje nad civilnim prebivalstvom, vključno z raketnimi napadi iz Gaze, ter pozvale k učinkovitemu preprečevanju tihotapljenja orožja v Gazo; |
| --- | --- |

S.

ker so EU in države članice večkrat, tudi s sklepi Sveta z dne 14. maja 2012, ponovile trdno zavezanost varnosti Izraela in najstrože obsodile namerno nasilje nad civilnim prebivalstvom, vključno z raketnimi napadi iz Gaze, ter pozvale k učinkovitemu preprečevanju tihotapljenja orožja v Gazo;

| T. | ker člen 2 sporazuma o pridružitvi med EU in Izraelom določa, da odnosi med stranema temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, kar vodi njuno notranjo in mednarodno politiko in je bistveni element tega sporazuma; |
| --- | --- |

T.

ker člen 2 sporazuma o pridružitvi med EU in Izraelom določa, da odnosi med stranema temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, kar vodi njuno notranjo in mednarodno politiko in je bistveni element tega sporazuma;

| U. | ker blokada Gaze in tamkajšnja humanitarna kriza trajata že od leta 2007 kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti za takojšnjo, trajno in brezpogojno odprtje mejnih prehodov za pretok humanitarne pomoči, blaga in oseb v Gazo in iz nje, kot je poudarjeno tudi v sklepih Sveta z dne 14. maja 2012; |
| --- | --- |

U.

ker blokada Gaze in tamkajšnja humanitarna kriza trajata že od leta 2007 kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti za takojšnjo, trajno in brezpogojno odprtje mejnih prehodov za pretok humanitarne pomoči, blaga in oseb v Gazo in iz nje, kot je poudarjeno tudi v sklepih Sveta z dne 14. maja 2012;

| 1. | ponovno poudarja, da odločno podpira rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli država Izrael z varnimi in priznanimi mejami in sosednja neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da odločno podpira rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi v miru in varnosti skupaj živeli država Izrael z varnimi in priznanimi mejami in sosednja neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja;

| 2. | pozdravlja sklepe Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 14. maja 2012, ki vključujejo sklepe o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu, in ponovno poudarja, da EU ne bo priznala sprememb meja izpred leta 1967, kar velja tudi za Jeruzalem, razen tistih, o katerih se bosta strani dogovorili, pozdravlja pa tudi izjavo bližnjevzhodne četverice z dne 11. aprila 2012; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sklepe Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 14. maja 2012, ki vključujejo sklepe o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu, in ponovno poudarja, da EU ne bo priznala sprememb meja izpred leta 1967, kar velja tudi za Jeruzalem, razen tistih, o katerih se bosta strani dogovorili, pozdravlja pa tudi izjavo bližnjevzhodne četverice z dne 11. aprila 2012;

| 3. | poudarja, da je končanje konflikta v osnovnem interesu tako EU kot udeleženih strani in širše regije, doseči pa ga je mogoče s pomočjo celovitega mirovnega sporazuma, ki bo temeljil na ustreznih resolucijah varnostnega sveta ZN, madridskih načelih, vključno z načelom "zemlja za mir", časovnem načrtu, sporazumih, ki sta jih strani že sprejeli, in arabski mirovni pobudi; vztraja pri dejstvu, da nobena sprejeta rešitev ne bi smela žaliti dostojanstva vpletenih strani; ugotavlja, da ima EU kot največja donatorica palestinski upravi in ena glavnih trgovinskih partneric Izraela na voljo instrumente, s katerimi lahko obe strani dejavneje spodbudi k iskanju rešitve; obe strani poziva, naj sodelujeta z Evropsko unijo, ki bi morala storiti vse za rešitev konflikta; opozarja na uporabo mednarodnega humanitarnega prava na zasedenem palestinskem ozemlju, vključno z uporabo četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je končanje konflikta v osnovnem interesu tako EU kot udeleženih strani in širše regije, doseči pa ga je mogoče s pomočjo celovitega mirovnega sporazuma, ki bo temeljil na ustreznih resolucijah varnostnega sveta ZN, madridskih načelih, vključno z načelom "zemlja za mir", časovnem načrtu, sporazumih, ki sta jih strani že sprejeli, in arabski mirovni pobudi; vztraja pri dejstvu, da nobena sprejeta rešitev ne bi smela žaliti dostojanstva vpletenih strani; ugotavlja, da ima EU kot največja donatorica palestinski upravi in ena glavnih trgovinskih partneric Izraela na voljo instrumente, s katerimi lahko obe strani dejavneje spodbudi k iskanju rešitve; obe strani poziva, naj sodelujeta z Evropsko unijo, ki bi morala storiti vse za rešitev konflikta; opozarja na uporabo mednarodnega humanitarnega prava na zasedenem palestinskem ozemlju, vključno z uporabo četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne;

| 4. | poudarja, da bi bilo treba brez odlašanja znova začeti neposredna pogajanja, ki bi Izraelce in Palestince pripeljala do rešitve z dvema državama, skladno z roki, ki jih je zahtevala četverica, da bi lahko sedanje nesprejemljivo stanje premaknili z mrtve točke; pozdravlja izmenjavo pisem med stranema, ki se je začela 17. aprila 2012, ter skupno izjavo Izraela in palestinske uprave z dne 12. maja 2012; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba brez odlašanja znova začeti neposredna pogajanja, ki bi Izraelce in Palestince pripeljala do rešitve z dvema državama, skladno z roki, ki jih je zahtevala četverica, da bi lahko sedanje nesprejemljivo stanje premaknili z mrtve točke; pozdravlja izmenjavo pisem med stranema, ki se je začela 17. aprila 2012, ter skupno izjavo Izraela in palestinske uprave z dne 12. maja 2012;

| 5. | izraža resno zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov na območju C na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu, kot je opisano v poročilih vodij misije EU o območju C in oblikovanju palestinske države iz julija 2011 in o vzhodnem Jeruzalemu iz januarja 2012; |
| --- | --- |

5.

izraža resno zaskrbljenost zaradi razvoja dogodkov na območju C na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu, kot je opisano v poročilih vodij misije EU o območju C in oblikovanju palestinske države iz julija 2011 in o vzhodnem Jeruzalemu iz januarja 2012;

| 6. | poudarja, da je pomembno zaščititi palestinsko prebivalstvo in njegove pravice na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu, kar je bistveno za uresničljivost rešitve z dvema državama; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pomembno zaščititi palestinsko prebivalstvo in njegove pravice na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu, kar je bistveno za uresničljivost rešitve z dvema državama;

| 7. | ponovno poudarja, da so vse naselbine po mednarodnem pravu še vedno nezakonite, ter izraelsko vlado poziva, naj ustavi vso gradnjo in širitev naselbin na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu ter odstrani vsa oporišča, zgrajena po marcu 2001; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, da so vse naselbine po mednarodnem pravu še vedno nezakonite, ter izraelsko vlado poziva, naj ustavi vso gradnjo in širitev naselbin na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu ter odstrani vsa oporišča, zgrajena po marcu 2001;

| 8. | ostro obsoja vsa dejanja ekstremizma, nasilja in nadlegovanja naseljencev nad palestinskim civilnim prebivalstvom ter poziva izraelsko vlado in oblasti, naj privedejo storilce teh dejanj pred sodišče in poskrbijo, da bodo zanje odgovarjali; |
| --- | --- |

8.

ostro obsoja vsa dejanja ekstremizma, nasilja in nadlegovanja naseljencev nad palestinskim civilnim prebivalstvom ter poziva izraelsko vlado in oblasti, naj privedejo storilce teh dejanj pred sodišče in poskrbijo, da bodo zanje odgovarjali;

| 9. | poziva, naj se veljavna zakonodaja EU in dvostranski sporazumi med EU in Izraelom izvajajo v celoti in učinkovito, s čimer bi zagotovili, da nadzorni mehanizem EU – "tehnične ureditve" – ne bo dovoljeval uvoza blaga izraelskih priseljencev na evropski trg po preferenčnih pogojih iz pridružitvenega sporazuma med EU in Izraelom; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se veljavna zakonodaja EU in dvostranski sporazumi med EU in Izraelom izvajajo v celoti in učinkovito, s čimer bi zagotovili, da nadzorni mehanizem EU – "tehnične ureditve" – ne bo dovoljeval uvoza blaga izraelskih priseljencev na evropski trg po preferenčnih pogojih iz pridružitvenega sporazuma med EU in Izraelom;

| 10. | poziva izraelsko vlado in oblasti, naj izpolnijo svoje obveznosti v okviru mednarodnega humanitarnega prava in naj zlasti:






  — | zagotovijo takojšnjo ustavitev rušenja hiš, prisilnih izselitev in preseljevanja Palestincev, |
| --- | --- | --- |

10.

poziva izraelsko vlado in oblasti, naj izpolnijo svoje obveznosti v okviru mednarodnega humanitarnega prava in naj zlasti:

—

zagotovijo takojšnjo ustavitev rušenja hiš, prisilnih izselitev in preseljevanja Palestincev,

| — | Palestincem omogočijo dejavnosti načrtovanja in gradnje ter izvajanje palestinskih razvojnih projektov, |
| --- | --- |

—

Palestincem omogočijo dejavnosti načrtovanja in gradnje ter izvajanje palestinskih razvojnih projektov,

| — | olajšajo dostop in gibanje, |
| --- | --- |

—

olajšajo dostop in gibanje,

| — | Palestincem olajšajo dostop do obdelovalnih površin in pašnikov, |
| --- | --- |

—

Palestincem olajšajo dostop do obdelovalnih površin in pašnikov,

| — | zagotovijo pravično razdelitev vode, ki bo zadovoljila potrebe palestinskega prebivalstva, |
| --- | --- |

—

zagotovijo pravično razdelitev vode, ki bo zadovoljila potrebe palestinskega prebivalstva,

| — | izboljšajo dostop palestinskega prebivalstva do ustreznih socialnih storitev in pomoči, zlasti na področju izobraževanja in javnega zdravja, in |
| --- | --- |

—

izboljšajo dostop palestinskega prebivalstva do ustreznih socialnih storitev in pomoči, zlasti na področju izobraževanja in javnega zdravja, in

| — | olajšajo humanitarne dejavnosti na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu; |
| --- | --- |

—

olajšajo humanitarne dejavnosti na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu;

| 11. | poziva, da morajo izraelske oblasti ustaviti upravna pridržanja Palestincev brez uradne obtožnice ali sojenja, da morajo imeti vsi palestinski priporniki dostop do poštenega sojenja ter da je treba izpustiti palestinske politične zapornike, zlasti člane palestinskega zakonodajnega sveta, vključno z Marvanom Bargutijem, in upravno priprte osebe; poziva tudi k takojšnji izpustitvi Nabila Al Raija, umetniškega vodje Gledališča svobode v begunskem taborišču Dženin, ki so ga aretirali 6. junija 2012 in je od takrat v priporu; pozdravlja sporazum, dosežen dne 14. maja 2012, ki je omogočil prekinitev gladovne stranke palestinskih zapornikov, in poziva k njegovemu popolnemu in takojšnjemu izvajanju; |
| --- | --- |

11.

poziva, da morajo izraelske oblasti ustaviti upravna pridržanja Palestincev brez uradne obtožnice ali sojenja, da morajo imeti vsi palestinski priporniki dostop do poštenega sojenja ter da je treba izpustiti palestinske politične zapornike, zlasti člane palestinskega zakonodajnega sveta, vključno z Marvanom Bargutijem, in upravno priprte osebe; poziva tudi k takojšnji izpustitvi Nabila Al Raija, umetniškega vodje Gledališča svobode v begunskem taborišču Dženin, ki so ga aretirali 6. junija 2012 in je od takrat v priporu; pozdravlja sporazum, dosežen dne 14. maja 2012, ki je omogočil prekinitev gladovne stranke palestinskih zapornikov, in poziva k njegovemu popolnemu in takojšnjemu izvajanju;

| 12. | poziva k zaščiti beduinskih skupnosti za Zahodnem bregu in v Negevu ter k temu, da morajo izraelske oblasti v celoti spoštovati pravice teh skupnosti, in obsoja vse kršitve (npr. rušenja hiš, prisilno preseljevanje, omejevanje javnih storitev); v zvezi s tem tudi poziva izraelsko vlado, naj umakne Praverjev načrt; |
| --- | --- |

12.

poziva k zaščiti beduinskih skupnosti za Zahodnem bregu in v Negevu ter k temu, da morajo izraelske oblasti v celoti spoštovati pravice teh skupnosti, in obsoja vse kršitve (npr. rušenja hiš, prisilno preseljevanje, omejevanje javnih storitev); v zvezi s tem tudi poziva izraelsko vlado, naj umakne Praverjev načrt;

| 13. | spodbuja palestinsko vlado in oblasti, naj v palestinskih nacionalnih razvojnih načrtih in projektih namenijo večjo pozornost območju C in vzhodnemu Jeruzalemu, da bi izboljšali položaj in življenjske razmere palestinskega prebivalstva na teh območjih; |
| --- | --- |

13.

spodbuja palestinsko vlado in oblasti, naj v palestinskih nacionalnih razvojnih načrtih in projektih namenijo večjo pozornost območju C in vzhodnemu Jeruzalemu, da bi izboljšali položaj in življenjske razmere palestinskega prebivalstva na teh območjih;

| 14. | ponovno poudarja, da so mirna in nenasilna sredstva edini način za dosego trajne rešitve izraelsko-palestinskega konflikta; v zvezi s tem še naprej podpira politiko predsednika Abasa o nenasilnem uporu in spodbuja spravo med Palestinci ter oblikovanje palestinske države, predsedniške in parlamentarne volitve pa vidi kot pomemben del tega procesa; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja, da so mirna in nenasilna sredstva edini način za dosego trajne rešitve izraelsko-palestinskega konflikta; v zvezi s tem še naprej podpira politiko predsednika Abasa o nenasilnem uporu in spodbuja spravo med Palestinci ter oblikovanje palestinske države, predsedniške in parlamentarne volitve pa vidi kot pomemben del tega procesa;

| 15. | ponovno izraža svojo odločno zavezanost varnosti izraelske države; obsoja vsakršno namerno nasilje obeh strani nad civilnim prebivalstvom in je zgrožen nad raketnimi napadi iz Gaze; |
| --- | --- |

15.

ponovno izraža svojo odločno zavezanost varnosti izraelske države; obsoja vsakršno namerno nasilje obeh strani nad civilnim prebivalstvom in je zgrožen nad raketnimi napadi iz Gaze;

| 16. | poziva Svet in Komisijo, naj še naprej podpirata palestinske institucije in razvojne projekte na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu ter jim pošiljata pomoč, da bi zaščitili in okrepili palestinsko prebivalstvo; poziva k izboljšanemu usklajevanju med EU in državami članicami na tem področju; poudarja, da mora Izrael prenehati zadrževati prihodke od carin in davkov, ki pripadajo palestinski upravi; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet in Komisijo, naj še naprej podpirata palestinske institucije in razvojne projekte na območju C in v vzhodnem Jeruzalemu ter jim pošiljata pomoč, da bi zaščitili in okrepili palestinsko prebivalstvo; poziva k izboljšanemu usklajevanju med EU in državami članicami na tem področju; poudarja, da mora Izrael prenehati zadrževati prihodke od carin in davkov, ki pripadajo palestinski upravi;

| 17. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj na terenu preverita vse domneve glede uničevanja in škode, povzročene na stavbah in projektih, ki jih je financirala EU, na okupiranih ozemljih, in rezultate posredujeta Parlamentu; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj na terenu preverita vse domneve glede uničevanja in škode, povzročene na stavbah in projektih, ki jih je financirala EU, na okupiranih ozemljih, in rezultate posredujeta Parlamentu;

| 18. | poziva Svet in Komisijo, naj v dvostranskih odnosih EU z Izraelom in s palestinsko upravo ta vprašanja še naprej obravnavata na vseh ravneh; poudarja, da mora EU v svojih dvostranskih odnosih z Izraelom v celoti upoštevati njegovo zavezanost spoštovanju obveznosti, ki jih ima na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava do palestinskega prebivalstva; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet in Komisijo, naj v dvostranskih odnosih EU z Izraelom in s palestinsko upravo ta vprašanja še naprej obravnavata na vseh ravneh; poudarja, da mora EU v svojih dvostranskih odnosih z Izraelom v celoti upoštevati njegovo zavezanost spoštovanju obveznosti, ki jih ima na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava do palestinskega prebivalstva;

| 19. | ponovno poziva EU in njene države članice, naj igrajo dejavnejšo politično vlogo, tudi v okviru četverice, pri prizadevanjih, da se doseže pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci; ponovno opozarja na osrednjo vlogo četverice in še naprej podpira prizadevanja visoke predstavnice, da bi poskrbela za verodostojne možnosti za nadaljevanje mirovnega procesa; |
| --- | --- |

19.

ponovno poziva EU in njene države članice, naj igrajo dejavnejšo politično vlogo, tudi v okviru četverice, pri prizadevanjih, da se doseže pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci; ponovno opozarja na osrednjo vlogo četverice in še naprej podpira prizadevanja visoke predstavnice, da bi poskrbela za verodostojne možnosti za nadaljevanje mirovnega procesa;

| 20. | ponovno poziva k takojšnji, trajni in brezpogojni odpravi blokade območja Gaze glede oseb, pretoka humanitarne pomoči in blaga, in k sprejetju ukrepov, ki bodo omogočili obnovo in gospodarsko oživitev tega območja; ob priznavanju legitimne varnostne potrebe Izraela poziva k vzpostavitvi učinkovitega nadzornega mehanizma za preprečevanje tihotapljenja orožja v Gazo; je seznanjen s sklepom Sveta o podaljšanju mandata misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa do 30. junija 2013 in pričakuje, da bo misija izpolnila svoje naloge ter igrala odločilno in učinkovito vlogo pri vsakodnevnem upravljanju čezmejnih odnosov in izgradnji zaupanja med izraelsko in palestinsko upravo; poziva Hamas, naj prizna državo Izrael in podpre rešitev z dvema državama; prav tako poziva Hamas, naj konča nasilje, ki se navznoter in navzven izvaja proti državi Izrael; |
| --- | --- |

20.

ponovno poziva k takojšnji, trajni in brezpogojni odpravi blokade območja Gaze glede oseb, pretoka humanitarne pomoči in blaga, in k sprejetju ukrepov, ki bodo omogočili obnovo in gospodarsko oživitev tega območja; ob priznavanju legitimne varnostne potrebe Izraela poziva k vzpostavitvi učinkovitega nadzornega mehanizma za preprečevanje tihotapljenja orožja v Gazo; je seznanjen s sklepom Sveta o podaljšanju mandata misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa do 30. junija 2013 in pričakuje, da bo misija izpolnila svoje naloge ter igrala odločilno in učinkovito vlogo pri vsakodnevnem upravljanju čezmejnih odnosov in izgradnji zaupanja med izraelsko in palestinsko upravo; poziva Hamas, naj prizna državo Izrael in podpre rešitev z dvema državama; prav tako poziva Hamas, naj konča nasilje, ki se navznoter in navzven izvaja proti državi Izrael;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku palestinske uprave in palestinskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku palestinske uprave in palestinskemu zakonodajnemu svetu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0429.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0060.

(3)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 81.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/88

---

Četrtek, 5. julij 2012Nasilje nad lezbijkami ter pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Afriki

P7_TA(2012)0299

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki (2012/2701(RSP))

2013/C 349 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter Pekinških izhodišč za ukrepanje, ki poudarjajo, da imajo vse ženske pravico do nadzora v vprašanjih svoje spolnosti ter o njih svobodno odločajo brez prisile, stigmatizacije in nasilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter Pekinških izhodišč za ukrepanje, ki poudarjajo, da imajo vse ženske pravico do nadzora v vprašanjih svoje spolnosti ter o njih svobodno odločajo brez prisile, stigmatizacije in nasilja,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice A/HRC/17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti ter poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice z dne 17. novembra 2011 o diskriminatornih zakonih in praksah ter nasilju nad posamezniki zaradi njihove spolne usmerjenosti in identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice A/HRC/17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti ter poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice z dne 17. novembra 2011 o diskriminatornih zakonih in praksah ter nasilju nad posamezniki zaradi njihove spolne usmerjenosti in identitete,

| — | ob upoštevanju razprave Sveta Združenih narodov za človekove pravice o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, ki je potekala 7. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave Sveta Združenih narodov za človekove pravice o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, ki je potekala 7. marca 2012,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navanethem Pillay na javni razpravi o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti na 19. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice 7. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navanethem Pillay na javni razpravi o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti na 19. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice 7. marca 2012,

| — | ob upoštevanju letnega poročila organizacije Amnesty International za leto 2012 o stanju na področju človekovih pravic po svetu, ki navaja, da se je v Afriki povečala nestrpnost proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila organizacije Amnesty International za leto 2012 o stanju na področju človekovih pravic po svetu, ki navaja, da se je v Afriki povečala nestrpnost proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem,

| — | ob upoštevanju druge revizije Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (sporazuma iz Cotonouja) ter klavzul o človekovih pravicah v tem sporazumu, zlasti v členih 8(4) in 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge revizije Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (sporazuma iz Cotonouja) ter klavzul o človekovih pravicah v tem sporazumu, zlasti v členih 8(4) in 9,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropsko unijo in njene države članice zavezujejo k spoštovanju in spodbujanju splošnih človekovih pravic ter k varovanju posameznikov v njihovih odnosih do širšega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropsko unijo in njene države članice zavezujejo k spoštovanju in spodbujanju splošnih človekovih pravic ter k varovanju posameznikov v njihovih odnosih do širšega sveta,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Evropske unije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvoju za obdobje 2010–2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Evropske unije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvoju za obdobje 2010–2015,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednika Evropskega parlamenta ob mednarodnem dnevu boja proti homofobiji v letih 2010, 2011 in 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednika Evropskega parlamenta ob mednarodnem dnevu boja proti homofobiji v letih 2010, 2011 in 2012,

| — | ob upoštevanju priročnika Sveta za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Sveta za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. decembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (COM(2011)0840) in sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 o povečanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. decembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (COM(2011)0840) in sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 o povečanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. decembra 2009 o Ugandi: osnutek zakona proti istospolno usmerjenim (1), z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem (2), resolucije z dne 17. februarja 2011 o Ugandi: umor Davida Kata (3) in resolucije z dne 28. septembra 2011 vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolne identitete v Združenih narodih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. decembra 2009 o Ugandi: osnutek zakona proti istospolno usmerjenim (1), z dne 16. decembra 2010 o Ugandi: predlog tako imenovanega Bahatijevega zakona in diskriminacija proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem (2), resolucije z dne 17. februarja 2011 o Ugandi: umor Davida Kata (3) in resolucije z dne 28. septembra 2011 vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolne identitete v Združenih narodih (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (5),

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so vsi ljudje rojeni svobodni in enaki, z dostojanstvom in pravicami; ker so vse države dolžne preprečiti nasilje in hujskanje k sovraštvu zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in njenega izražanja ter spoštovati načela enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

A.

ker so vsi ljudje rojeni svobodni in enaki, z dostojanstvom in pravicami; ker so vse države dolžne preprečiti nasilje in hujskanje k sovraštvu zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in njenega izražanja ter spoštovati načela enakosti med moškimi in ženskami;

| B. | ker so pravice lezbijk, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih žensk iste človekove pravice kot pravice vseh žensk in moških in jih je treba zaščititi ne glede na njihovo spolno usmerjenost, spolno identiteto ali njeno izražanje; |
| --- | --- |

B.

ker so pravice lezbijk, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih žensk iste človekove pravice kot pravice vseh žensk in moških in jih je treba zaščititi ne glede na njihovo spolno usmerjenost, spolno identiteto ali njeno izražanje;

| C. | ker so nekatere afriške države v ospredju pri varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ker je bila ustava Južne Afrike po apartheidu prva ustava na svetu, ki je prepovedala diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in ker je bila Južna Afrika pobudnica resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice A/HRC/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti; |
| --- | --- |

C.

ker so nekatere afriške države v ospredju pri varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ker je bila ustava Južne Afrike po apartheidu prva ustava na svetu, ki je prepovedala diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in ker je bila Južna Afrika pobudnica resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice A/HRC/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti;

| D. | ker obstajajo politična gibanja in voditelji, ki bi bili sposobni voditi na poti k spremembam in krepitvi človekovih pravic, pravic žensk ter pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki; |
| --- | --- |

D.

ker obstajajo politična gibanja in voditelji, ki bi bili sposobni voditi na poti k spremembam in krepitvi človekovih pravic, pravic žensk ter pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki;

| E. | ker se povečujeta stigmatizacija in nasilje nad lezbijkami, biseksualnimi, transspolnimi in interseksualnimi ženskami ter ženskami, ki veljajo za lezbijke, biseksualne, transspolne ali interseksualne, s strani države in policijskih sil, njihovih družin ter članov skupnosti v Afriki, kar je skupen razlog za zaskrbljenost in se kaže v številnih izjavah generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna in komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navanethem Pillay in v resoluciji Sveta Združenih narodov za človekove pravice A/HRC/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti; |
| --- | --- |

E.

ker se povečujeta stigmatizacija in nasilje nad lezbijkami, biseksualnimi, transspolnimi in interseksualnimi ženskami ter ženskami, ki veljajo za lezbijke, biseksualne, transspolne ali interseksualne, s strani države in policijskih sil, njihovih družin ter članov skupnosti v Afriki, kar je skupen razlog za zaskrbljenost in se kaže v številnih izjavah generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna in komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navanethem Pillay in v resoluciji Sveta Združenih narodov za človekove pravice A/HRC/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti;

| F. | ker je na letni razpravi Sveta Združenih narodov za človekove pravice o zagovornicah človekovih pravic 25. in 26. junija 2012 posebna poročevalka ZN o zagovornikih človekovih pravic Margret Sekaggya opozorila, da nasilje nad zagovornicami človekovih pravic zaznamujejo kršitve na podlagi spola, ki segajo od verbalne zlorabe na podlagi spola do spolne zlorabe in posilstva, da so ženske obravnavane, kot da zavračajo sprejete družbene norme, kulturo ali običaje ali verske predpise in so zaradi tega stigmatizirane, ter da zagovornice človekovih pravic potrebujejo posebno pozornost, saj trpljenje, ki ga prestajajo pri svojem delu, pogosto presega trpljenje njihovih moških kolegov; |
| --- | --- |

F.

ker je na letni razpravi Sveta Združenih narodov za človekove pravice o zagovornicah človekovih pravic 25. in 26. junija 2012 posebna poročevalka ZN o zagovornikih človekovih pravic Margret Sekaggya opozorila, da nasilje nad zagovornicami človekovih pravic zaznamujejo kršitve na podlagi spola, ki segajo od verbalne zlorabe na podlagi spola do spolne zlorabe in posilstva, da so ženske obravnavane, kot da zavračajo sprejete družbene norme, kulturo ali običaje ali verske predpise in so zaradi tega stigmatizirane, ter da zagovornice človekovih pravic potrebujejo posebno pozornost, saj trpljenje, ki ga prestajajo pri svojem delu, pogosto presega trpljenje njihovih moških kolegov;

| G. | ker so lahko ženske, ki kršijo družbene in kulturne norme, označene za lezbijke in lahko postanejo tarča nasilnega vedenja in/ali ponižujočega ravnanja moških, kar duši izražanje spolnosti in svobodo izbire vseh žensk, tudi heteroseksualnih, in ker so spolne pravice povezane s telesno avtonomijo in svobodo izbire za vse ženske; |
| --- | --- |

G.

ker so lahko ženske, ki kršijo družbene in kulturne norme, označene za lezbijke in lahko postanejo tarča nasilnega vedenja in/ali ponižujočega ravnanja moških, kar duši izražanje spolnosti in svobodo izbire vseh žensk, tudi heteroseksualnih, in ker so spolne pravice povezane s telesno avtonomijo in svobodo izbire za vse ženske;

| H. | ker je v Afriki homoseksualnost med ženskami zakonita v 27 državah in nezakonita v 27 državah, ker je homoseksualnost med moškimi zakonita v 16 državah in nezakonita v 38 državah in ker se v Mavretaniji, Sudanu, delih Somalije in Nigerije homoseksualnost kaznuje s smrtjo ter ker osnutek zakona, ki ga je v ugandskem parlamentu vložil poslanec, določa smrtno kazen za homoseksualnost; |
| --- | --- |

H.

ker je v Afriki homoseksualnost med ženskami zakonita v 27 državah in nezakonita v 27 državah, ker je homoseksualnost med moškimi zakonita v 16 državah in nezakonita v 38 državah in ker se v Mavretaniji, Sudanu, delih Somalije in Nigerije homoseksualnost kaznuje s smrtjo ter ker osnutek zakona, ki ga je v ugandskem parlamentu vložil poslanec, določa smrtno kazen za homoseksualnost;

| I. | ker zakoni, ki kriminalizirajo istospolne zveze in spolnost, pripomorejo k ozračju, ki spodbuja nasilje nad ženskami, ki so lezbijke ali zanje veljajo; |
| --- | --- |

I.

ker zakoni, ki kriminalizirajo istospolne zveze in spolnost, pripomorejo k ozračju, ki spodbuja nasilje nad ženskami, ki so lezbijke ali zanje veljajo;

| J. | ker iz vseh delov sveta poročajo o pobojih, mučenju in stigmatizaciji lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, zapornih kaznih zanje, nasilju nad njimi ter sovražnemu govoru proti njim, kar je ponekod dovoljeno z zakonom; ker se v več afriških državah ponavlja nasilje na lezbijkami in napadi nanje; |
| --- | --- |

J.

ker iz vseh delov sveta poročajo o pobojih, mučenju in stigmatizaciji lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, zapornih kaznih zanje, nasilju nad njimi ter sovražnemu govoru proti njim, kar je ponekod dovoljeno z zakonom; ker se v več afriških državah ponavlja nasilje na lezbijkami in napadi nanje;

| K. | ker je boj za enakost in pravičnost ter za prepoznavnost in pravice lezbijk tesno povezan z bojem za človekove pravice žensk na splošno; ker so lezbijke tako kot številne druge ženske žrtve nasilja zato, ker so ženske, in zaradi svoje spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

K.

ker je boj za enakost in pravičnost ter za prepoznavnost in pravice lezbijk tesno povezan z bojem za človekove pravice žensk na splošno; ker so lezbijke tako kot številne druge ženske žrtve nasilja zato, ker so ženske, in zaradi svoje spolne usmerjenosti;

| L. | ker je bilo februarja 2012 v Kamerunu aretiranih deset žensk, tri med njimi pa so bile prvič obtožene homoseksualnosti; ker se nadaljujejo policijske aretacije in pretepanje, najnovejši primer pa je bil zabeležen 24. junija 2012; ker je odvetnica Alice Nkom zaradi obrambe ljudi, obtoženih homoseksualnosti, večkrat prejela grožnje s smrtjo in nasiljem; ker je 19. maja 2012 tolpa nasilno prekinila srečanje lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Yaoundéju; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo februarja 2012 v Kamerunu aretiranih deset žensk, tri med njimi pa so bile prvič obtožene homoseksualnosti; ker se nadaljujejo policijske aretacije in pretepanje, najnovejši primer pa je bil zabeležen 24. junija 2012; ker je odvetnica Alice Nkom zaradi obrambe ljudi, obtoženih homoseksualnosti, večkrat prejela grožnje s smrtjo in nasiljem; ker je 19. maja 2012 tolpa nasilno prekinila srečanje lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Yaoundéju;

| M. | ker liberijski senat trenutno razpravlja o predlogu za razširitev prepovedi istospolnih zvez, določene v veljavnem zakonu; ker mediji in splošna javnost vse bolj skušajo zastrašiti lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce; ker so v Liberiji oboroženi moški pred kratkim napadli dve lezbijki; |
| --- | --- |

M.

ker liberijski senat trenutno razpravlja o predlogu za razširitev prepovedi istospolnih zvez, določene v veljavnem zakonu; ker mediji in splošna javnost vse bolj skušajo zastrašiti lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce; ker so v Liberiji oboroženi moški pred kratkim napadli dve lezbijki;

| N. | ker je bila januarja 2011 v Malaviju homoseksualnost med ženskami na novo prepovedana; ker je nova predsednica Joyce Banda izjavila, da bo parlament pozvala k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo homoseksualnost; |
| --- | --- |

N.

ker je bila januarja 2011 v Malaviju homoseksualnost med ženskami na novo prepovedana; ker je nova predsednica Joyce Banda izjavila, da bo parlament pozvala k razveljavitvi zakonov, ki kriminalizirajo homoseksualnost;

| O. | ker skuša Nigerija kriminalizirati registracijo, delovanje in vzdrževanje nekaterih organizacij in njihovih srečanj ali sprevodov ter prepoveduje dejavnosti, ki strogo sodijo na področje zasebnega življenja; |
| --- | --- |

O.

ker skuša Nigerija kriminalizirati registracijo, delovanje in vzdrževanje nekaterih organizacij in njihovih srečanj ali sprevodov ter prepoveduje dejavnosti, ki strogo sodijo na področje zasebnega življenja;

| P. | ker se v Južni Afriki nezadržno nadaljujejo tako imenovana „poboljševalna posilstva“ lezbijk in transspolnih žensk; ker sedanje razprave o ustavni zaščiti žrtev zaradi spolne usmerjenosti spodbujajo nasilje nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci; ker so pred kratkimi mučili in ubili gejevskega aktivista Thapela Makutleja, 22-letno lezbijko Phumezo Nkolonzi so zaradi njene spolne usmerjenosti ubili s strelom v glavo, Neila Danielsa pa so zabodli, pohabili in živega zažgali, ker je bil gej; |
| --- | --- |

P.

ker se v Južni Afriki nezadržno nadaljujejo tako imenovana „poboljševalna posilstva“ lezbijk in transspolnih žensk; ker sedanje razprave o ustavni zaščiti žrtev zaradi spolne usmerjenosti spodbujajo nasilje nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci; ker so pred kratkimi mučili in ubili gejevskega aktivista Thapela Makutleja, 22-letno lezbijko Phumezo Nkolonzi so zaradi njene spolne usmerjenosti ubili s strelom v glavo, Neila Danielsa pa so zabodli, pohabili in živega zažgali, ker je bil gej;

| Q. | ker v Svaziju kljub kriminalizaciji homoseksualnosti potekajo pozitivna prizadevanja za preprečevanje in zdravljenje virusa HIV/AIDS-a pri ogroženem prebivalstvu, tudi pri ženskah in moških, ki imajo spolne odnose z drugimi moškimi; |
| --- | --- |

Q.

ker v Svaziju kljub kriminalizaciji homoseksualnosti potekajo pozitivna prizadevanja za preprečevanje in zdravljenje virusa HIV/AIDS-a pri ogroženem prebivalstvu, tudi pri ženskah in moških, ki imajo spolne odnose z drugimi moškimi;

| R. | ker so v Ugandi februarja in junija 2012 policijske sile in minister za etiko in integriteto brez sodnega naloga in ob nespoštovanju svobode državljanov do zbiranja prekinili zasebna srečanja zagovornikov človekovih pravic; ker minister načrtuje prepoved 38 organizacij, ki naj bi delale za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; ker še vedno teče razprava o zakonskem osnutku proti homoseksualnosti, ki je bil prvič predlagan leta 2009 in v katerega se lahko vključijo nesprejemljive določbe, tudi smrtna kazen; ker so tožbe in preiskave v Ugandi in Združenih državah med drugim razkrile vlogo Scotta Livelyja in fundamentalistične evangeličanske skupine Abiding Truth Ministries iz ZDA pri širjenju sovraštva in nestrpnosti na podlagi spolne usmerjenosti ter pri uvedbi zakona; |
| --- | --- |

R.

ker so v Ugandi februarja in junija 2012 policijske sile in minister za etiko in integriteto brez sodnega naloga in ob nespoštovanju svobode državljanov do zbiranja prekinili zasebna srečanja zagovornikov človekovih pravic; ker minister načrtuje prepoved 38 organizacij, ki naj bi delale za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; ker še vedno teče razprava o zakonskem osnutku proti homoseksualnosti, ki je bil prvič predlagan leta 2009 in v katerega se lahko vključijo nesprejemljive določbe, tudi smrtna kazen; ker so tožbe in preiskave v Ugandi in Združenih državah med drugim razkrile vlogo Scotta Livelyja in fundamentalistične evangeličanske skupine Abiding Truth Ministries iz ZDA pri širjenju sovraštva in nestrpnosti na podlagi spolne usmerjenosti ter pri uvedbi zakona;

Diskriminacija lezbijk v Afriki in nasilje nad njimi

| 1. | ostro obsoja vse oblike nasilja nad lezbijkami in njihovo diskriminacijo v afriških državah, kjer se to dogaja, vključno z vsemi skrajnimi oblikami nasilja, kot so „poboljševalna posilstva”, ter druge oblike spolnega nasilja; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja vse oblike nasilja nad lezbijkami in njihovo diskriminacijo v afriških državah, kjer se to dogaja, vključno z vsemi skrajnimi oblikami nasilja, kot so „poboljševalna posilstva”, ter druge oblike spolnega nasilja;

| 2. | izraža močno podporo kampanjam in pobudam za odpravo vseh diskriminacijskih zakonov proti ženskam ter lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem; poziva vse afriške države, v katerih še veljajo diskriminacijski zakoni, naj jih nemudoma odpravijo, tudi zakone, ki prepovedujejo homoseksualnost, ter zakone, ki diskriminirajo ženske z vidika zakonskega stanu, lastnine in dednih pravic; |
| --- | --- |

2.

izraža močno podporo kampanjam in pobudam za odpravo vseh diskriminacijskih zakonov proti ženskam ter lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem; poziva vse afriške države, v katerih še veljajo diskriminacijski zakoni, naj jih nemudoma odpravijo, tudi zakone, ki prepovedujejo homoseksualnost, ter zakone, ki diskriminirajo ženske z vidika zakonskega stanu, lastnine in dednih pravic;

| 3. | potrjuje, da je v Afriki boj za temeljne pravice in človekove pravice lezbijk tesno povezan z dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja za vse ženske; zato poziva Evropsko unijo, naj se pri sodelovanju s partnerskimi državami v Afriki trdno zaveže, da bo glede virov in politike podpirala spolno in reproduktivno zdravje; |
| --- | --- |

3.

potrjuje, da je v Afriki boj za temeljne pravice in človekove pravice lezbijk tesno povezan z dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja za vse ženske; zato poziva Evropsko unijo, naj se pri sodelovanju s partnerskimi državami v Afriki trdno zaveže, da bo glede virov in politike podpirala spolno in reproduktivno zdravje;

| 4. | poziva pristojne oblasti v Afriki, naj vse ženske dejansko zaščitijo pred umori, tako imenovanimi „poboljševalnimi” posilstvi in drugim spolnim nasiljem, ter storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

4.

poziva pristojne oblasti v Afriki, naj vse ženske dejansko zaščitijo pred umori, tako imenovanimi „poboljševalnimi” posilstvi in drugim spolnim nasiljem, ter storilce privedejo pred sodišče;

| 5. | meni, da sta stigmatizacija lezbijk, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih žensk ter nasilje nad njimi pogosto tesno povezana z diskriminacijo; |
| --- | --- |

5.

meni, da sta stigmatizacija lezbijk, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih žensk ter nasilje nad njimi pogosto tesno povezana z diskriminacijo;

| 6. | izraža solidarnost in podporo vsem akterjem, ki se mobilizirajo za odločnejši načrt za pravice žensk; |
| --- | --- |

6.

izraža solidarnost in podporo vsem akterjem, ki se mobilizirajo za odločnejši načrt za pravice žensk;

| 7. | poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj podprejo ženske organizacije ter organizacije lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Afriki v njihovem boju za enakopravnost in telesno avtonomijo ter spolno svobodo vseh žensk ter lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; hkrati poudarja, da je treba znotraj tega gibanja ter znotraj ženskih in drugih družbenih gibanj posebno pozornost nameniti lezbijkam, da se obsodi dvojna ali včasih celo trojna diskriminacija, ki so ji priča lezbijke v afriških državah; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj podprejo ženske organizacije ter organizacije lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Afriki v njihovem boju za enakopravnost in telesno avtonomijo ter spolno svobodo vseh žensk ter lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; hkrati poudarja, da je treba znotraj tega gibanja ter znotraj ženskih in drugih družbenih gibanj posebno pozornost nameniti lezbijkam, da se obsodi dvojna ali včasih celo trojna diskriminacija, ki so ji priča lezbijke v afriških državah;

| 8. | poziva Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj pospešijo uresničevanje ciljev iz akcijskega načrta EU za enakost spolov in večjo vlogo žensk pri razvoju ter naj pri odnosih s tretjimi državami posebno pozornost namenijo pravicam lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualnih žensk, ter naj, ko posojajo denar, podprejo nevladne organizacije ter zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj pospešijo uresničevanje ciljev iz akcijskega načrta EU za enakost spolov in večjo vlogo žensk pri razvoju ter naj pri odnosih s tretjimi državami posebno pozornost namenijo pravicam lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualnih žensk, ter naj, ko posojajo denar, podprejo nevladne organizacije ter zagovornike človekovih pravic;

Pravice lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Afriki

| 9. | poziva vseh 76 držav v svetu, kjer je homoseksualnost nezakonita, vključno z 38 državami v Afriki, naj jo dekriminalizirajo; |
| --- | --- |

9.

poziva vseh 76 držav v svetu, kjer je homoseksualnost nezakonita, vključno z 38 državami v Afriki, naj jo dekriminalizirajo;

| 10. | obsoja pozive k sovraštvu in nasilju zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete ali njenega izražanja; poziva zgoraj navedene države, naj dejansko podprejo pravice lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev do življenja in dostojanstva, ter obsoja vse oblike nasilja, diskriminacije, stigmatizacije in poniževanja teh ljudi; |
| --- | --- |

10.

obsoja pozive k sovraštvu in nasilju zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete ali njenega izražanja; poziva zgoraj navedene države, naj dejansko podprejo pravice lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev do življenja in dostojanstva, ter obsoja vse oblike nasilja, diskriminacije, stigmatizacije in poniževanja teh ljudi;

| 11. | poziva politične in verske vodje, naj obsodijo preganjanje in diskriminacijo, ki temeljita na spolni usmerjenosti, ter naj zavzamejo trdno stališče zoper homofobijo in se pridružijo pozivu nadškofa Desmonda Tutuja proti nepravičnosti in predsodkom ter k solidarnosti in pravičnosti; |
| --- | --- |

11.

poziva politične in verske vodje, naj obsodijo preganjanje in diskriminacijo, ki temeljita na spolni usmerjenosti, ter naj zavzamejo trdno stališče zoper homofobijo in se pridružijo pozivu nadškofa Desmonda Tutuja proti nepravičnosti in predsodkom ter k solidarnosti in pravičnosti;

| 12. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropsko komisijo in države članice, naj v političnem dialogu afriške države opozorijo na njihovo dolžnost, da izpolnijo obveze iz zakonsko obvezujočih mednarodnih instrumentov in konvencij o človekovih pravicah ter naj zlasti spoštujejo in spodbujajo pravico do nediskriminacije zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Evropsko komisijo in države članice, naj v političnem dialogu afriške države opozorijo na njihovo dolžnost, da izpolnijo obveze iz zakonsko obvezujočih mednarodnih instrumentov in konvencij o človekovih pravicah ter naj zlasti spoštujejo in spodbujajo pravico do nediskriminacije zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da so nekatere afriške države, tudi Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Gabon, Gvineja Bissau, Malavi, Mauritius, Ruanda, Sao Tome in Principe, Južna Afrika in Svazi, seznanile javnost s svojim nasprotovanjem kriminalizaciji homoseksualnosti ter lezbijkam, homoseksualcem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem zagotovile dostop do zdravstvenega varstva ali zagotovile dekriminalizacijo homoseksualnosti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da so nekatere afriške države, tudi Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Gabon, Gvineja Bissau, Malavi, Mauritius, Ruanda, Sao Tome in Principe, Južna Afrika in Svazi, seznanile javnost s svojim nasprotovanjem kriminalizaciji homoseksualnosti ter lezbijkam, homoseksualcem, biseksualcem, transseksualcem in interseksualcem zagotovile dostop do zdravstvenega varstva ali zagotovile dekriminalizacijo homoseksualnosti;

| 14. | poziva države skupine AKP, naj se vključijo v odprto, konstruktivno in vzajemno spoštljivo razpravo; |
| --- | --- |

14.

poziva države skupine AKP, naj se vključijo v odprto, konstruktivno in vzajemno spoštljivo razpravo;

| 15. | poziva afriške države, naj zagovornikom človekovih pravic lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev zagotovijo varnost, ter poziva EU, naj pomaga lokalni civilni družbi pri programih krepitve zmogljivosti v Afriki; |
| --- | --- |

15.

poziva afriške države, naj zagovornikom človekovih pravic lezbijk, homoseksualcev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev zagotovijo varnost, ter poziva EU, naj pomaga lokalni civilni družbi pri programih krepitve zmogljivosti v Afriki;

| 16. | poziva Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj popolnoma izkoristijo priročnik za spodbujanje pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter spodbujajo tretje države, naj dekriminalizirajo homoseksualnost, pomagajo zmanjšati nasilje in diskriminacijo ter zaščitijo zagovornike človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj popolnoma izkoristijo priročnik za spodbujanje pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter spodbujajo tretje države, naj dekriminalizirajo homoseksualnost, pomagajo zmanjšati nasilje in diskriminacijo ter zaščitijo zagovornike človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev;

| 17. | poziva Komisijo ter zlasti visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednico Evropske komisije Catherine Ashton, naj sprejme dejanske ukrepe za mobilizacijo vseh razpoložljivih instrumentov za izvajanje pritiska, da se zaščitijo ljudje pred diskriminacijo in preganjanjem zaradi spolne usmerjenosti, ter naj bodo ta vprašanja izpostavljena v odnosih in dialogih EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo ter zlasti visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednico Evropske komisije Catherine Ashton, naj sprejme dejanske ukrepe za mobilizacijo vseh razpoložljivih instrumentov za izvajanje pritiska, da se zaščitijo ljudje pred diskriminacijo in preganjanjem zaradi spolne usmerjenosti, ter naj bodo ta vprašanja izpostavljena v odnosih in dialogih EU s tretjimi državami;

*

* *

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, državam članicam, generalnemu sekretarju skupine državi AKP, vsem veleposlanikom držav AKP v Evropski uniji, parlamentu Južne Afrike ter Afriški uniji in njenim institucijam. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, državam članicam, generalnemu sekretarju skupine državi AKP, vsem veleposlanikom držav AKP v Evropski uniji, parlamentu Južne Afrike ter Afriški uniji in njenim institucijam.

---

(1)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 25.

(2)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 134.

(3)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 62.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0427.

(5)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 32.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/93

---

Četrtek, 5. julij 2012Svoboda izražanja v Belorusiji, zlasti zadeva Andrzeja Poczobuta

P7_TA(2012)0300

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o Belorusiji: zlasti zadevi Andrzeja Poczobuta (2012/2702(RSP))

2013/C 349 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti tistih z dne 29. marca 2012 (1), 16. februarja 2012 (2), 15. septembra 2011 (3), 12. maja 2011 (4), 10. marca 2011 (5), 20. januarja 2011 (6), 10. marca 2010 (7) in 17. decembra 2009 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti tistih z dne 29. marca 2012 (1), 16. februarja 2012 (2), 15. septembra 2011 (3), 12. maja 2011 (4), 10. marca 2011 (5), 20. januarja 2011 (6), 10. marca 2010 (7) in 17. decembra 2009 (8),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 28. junija 2012 o razmerah v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 28. junija 2012 o razmerah v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave za tisk z dne 22. junija 2012 predstavnice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o svobodi medijev Dunje Mijatović o prijetju poljsko-beloruskega novinarja Andrzeja Poczobuta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za tisk z dne 22. junija 2012 predstavnice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi o svobodi medijev Dunje Mijatović o prijetju poljsko-beloruskega novinarja Andrzeja Poczobuta,

| — | ob upoštevanju pisne izjave parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 523 z dne 26. junija 2012, s katero poziva k izpustitvi poljsko-beloruskega novinarja Andrzeja Poczobuta iz zapora v Belorusiji; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne izjave parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 523 z dne 26. junija 2012, s katero poziva k izpustitvi poljsko-beloruskega novinarja Andrzeja Poczobuta iz zapora v Belorusiji;

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. marca 2012, s katerimi je izrazil globoko zaskrbljenost glede nadaljnjega slabšanja razmer v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. in 2. marca 2012, s katerimi je izrazil globoko zaskrbljenost glede nadaljnjega slabšanja razmer v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Sveta 2012/126/SZVP z dne 28. februarja 2012 o izvajanju Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Sveta 2012/126/SZVP z dne 28. februarja 2012 o izvajanju Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o začetku evropskega dialoga o modernizaciji beloruske družbe, sprejetih na 3157. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju dne 23. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o začetku evropskega dialoga o modernizaciji beloruske družbe, sprejetih na 3157. zasedanju Sveta za zunanje zadeve v Bruslju dne 23. marca 2012,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 354/2012 z dne 23. aprila 2012, ki spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 354/2012 z dne 23. aprila 2012, ki spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (10),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z 28. februarja 2012 o njeni odločitvi ter odločitvi poljske vlade, da odpokličeta vodjo delegacije EU v Minsku ter poljskega veleposlanika v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton z 28. februarja 2012 o njeni odločitvi ter odločitvi poljske vlade, da odpokličeta vodjo delegacije EU v Minsku ter poljskega veleposlanika v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/36/SZVP z dne 23. januarja 2012 o spremembi Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/36/SZVP z dne 23. januarja 2012 o spremembi Sklepa Sveta 2010/639/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (11),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1857(2012) z dne 25. januarja 2012 o razmerah v Belorusiji, v kateri obsoja sedanje preganjanje pripadnikov opozicije ter nadlegovanje aktivistov civilne družbe, neodvisnih medijev in zagovornike človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1857(2012) z dne 25. januarja 2012 o razmerah v Belorusiji, v kateri obsoja sedanje preganjanje pripadnikov opozicije ter nadlegovanje aktivistov civilne družbe, neodvisnih medijev in zagovornike človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice z dne 10. aprila 2012 in resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice št. 17/24 s 17. junija 2011 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice z dne 10. aprila 2012 in resolucije sveta Združenih narodov za človekove pravice št. 17/24 s 17. junija 2011 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je bilo od 7. do 9. maja 2009 v Pragi, in izjave o razmerah v Belorusiji, sprejete dne 30. septembra 2011 na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je bilo od 7. do 9. maja 2009 v Pragi, in izjave o razmerah v Belorusiji, sprejete dne 30. septembra 2011 na vrhunskem srečanju vzhodnega partnerstva v Varšavi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov višegrajske skupine, Estonije, Latvije in Litve, sprejete dne 5. marca 2012 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave zunanjih ministrov višegrajske skupine, Estonije, Latvije in Litve, sprejete dne 5. marca 2012 v Pragi,

| — | ob upoštevanju izjave beloruske nacionalne platforme pri forumu za civilno družbo v okviru vzhodnega partnerstva, sprejete dne 2. marca 2012 v Minsku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave beloruske nacionalne platforme pri forumu za civilno družbo v okviru vzhodnega partnerstva, sprejete dne 2. marca 2012 v Minsku,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih dne 20. junija 2011 na 3101. seji Sveta za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, sprejetih dne 20. junija 2011 na 3101. seji Sveta za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice EU Catherine Ashton z 10. aprila 2011 o represivnih ukrepih nad neodvisnimi mediji v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice EU Catherine Ashton z 10. aprila 2011 o represivnih ukrepih nad neodvisnimi mediji v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz decembra 1998,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil Andrzej Poczobut, dopisnik poljskega dnevnika Gazeta Wyborcza, vidni aktivist za pravice beloruske poljske manjšine ter predsednik Sveta Zveze Poljakov v Belorusiji 21. junija 2012 prijet v beloruskem mestu Grodno; |
| --- | --- |

A.

ker je bil Andrzej Poczobut, dopisnik poljskega dnevnika Gazeta Wyborcza, vidni aktivist za pravice beloruske poljske manjšine ter predsednik Sveta Zveze Poljakov v Belorusiji 21. junija 2012 prijet v beloruskem mestu Grodno;

| B. | ker je urad javnega tožilstva preiskal stanovanje Andrzeja Poczobuta v Grodnem ter zaplenil gradivo; ker je potem osebje organov pregona preiskalo tudi prostore urada Zveze Poljakov v Grodnem, ki jih uradno najema Andrzej Poczobut, in zaplenil računalniško opremo; |
| --- | --- |

B.

ker je urad javnega tožilstva preiskal stanovanje Andrzeja Poczobuta v Grodnem ter zaplenil gradivo; ker je potem osebje organov pregona preiskalo tudi prostore urada Zveze Poljakov v Grodnem, ki jih uradno najema Andrzej Poczobut, in zaplenil računalniško opremo;

| C. | ker je bil Andrzej Poczobut obtožen t. i. obrekovanja predsednika Aleksandra Lukašenka po členu 367 kazenskega zakonika Republike Belorusije zaradi 12 člankov, ki jih je objavil na spletnih straneh „Listina 97“ in „Beloruski partizan“, med drugim o lanskoletnem sodnem postopku proti osebam, ki so podtaknile bombe na podzemni železnici; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Andrzej Poczobut obtožen t. i. obrekovanja predsednika Aleksandra Lukašenka po členu 367 kazenskega zakonika Republike Belorusije zaradi 12 člankov, ki jih je objavil na spletnih straneh „Listina 97“ in „Beloruski partizan“, med drugim o lanskoletnem sodnem postopku proti osebam, ki so podtaknile bombe na podzemni železnici;

| D. | ker je Andrzej Poczobut v preteklosti že preživel tri mesece v zaporu in prestaja triletno pogojno zaporno kazen, na katero je bil obsojen zaradi iste obtožbe domnevne žalitve predsednika v članku, ki je bil objavljen v Gazeti Wyborczi ter na neki beloruski spletni strani; zato mu grozi omejitev ali odvzem prostosti v dolžini do sedem let in devet mesecev, kar vključuje pogojno kazen; |
| --- | --- |

D.

ker je Andrzej Poczobut v preteklosti že preživel tri mesece v zaporu in prestaja triletno pogojno zaporno kazen, na katero je bil obsojen zaradi iste obtožbe domnevne žalitve predsednika v članku, ki je bil objavljen v Gazeti Wyborczi ter na neki beloruski spletni strani; zato mu grozi omejitev ali odvzem prostosti v dolžini do sedem let in devet mesecev, kar vključuje pogojno kazen;

| E. | kjer je bil Andrzej Poczobut 30. junija 2012 pogojno izpuščen iz zapora in je podpisal izjavo, da ne bo zapustil kraja prebivališča; |
| --- | --- |

E.

kjer je bil Andrzej Poczobut 30. junija 2012 pogojno izpuščen iz zapora in je podpisal izjavo, da ne bo zapustil kraja prebivališča;

| F. | ker je sodišče Leninskega okrožja v Grodnem dne 5. julija 2011 oprostilo Andrzeja Poczobuta obtožbe žaljenja predsednika po 1. delu člena 368 kazenskega zakonika, vendar ga je spoznalo krivega obrekovanja predsednika po 1. delu člena 367 kazenskega zakonika, |
| --- | --- |

F.

ker je sodišče Leninskega okrožja v Grodnem dne 5. julija 2011 oprostilo Andrzeja Poczobuta obtožbe žaljenja predsednika po 1. delu člena 368 kazenskega zakonika, vendar ga je spoznalo krivega obrekovanja predsednika po 1. delu člena 367 kazenskega zakonika,

| G. | ker je sedanje prijetje Andrzeja Poczobuta 21. junija 2012 sovpadalo z miroljubnim protestom, ki ga je pod njegovim vodstvom pripravila Zveza Poljakov proti prisilni rusifikaciji poljske šole v Grodnem, ki jo izvaja Lukašenkov režim, in na katerem je bilo pridržano okoli dvajset oseb; |
| --- | --- |

G.

ker je sedanje prijetje Andrzeja Poczobuta 21. junija 2012 sovpadalo z miroljubnim protestom, ki ga je pod njegovim vodstvom pripravila Zveza Poljakov proti prisilni rusifikaciji poljske šole v Grodnem, ki jo izvaja Lukašenkov režim, in na katerem je bilo pridržano okoli dvajset oseb;

| H. | ker je beloruski medijski zakon, ki je začel veljati 2008, omejujoče narave, saj so novinarske dejavnosti nadzorovane preko različnih ukrepov, kot so cenzura televizije in radia, nadzor dejavnosti neodvisnih novinarjev in založniških hiš; |
| --- | --- |

H.

ker je beloruski medijski zakon, ki je začel veljati 2008, omejujoče narave, saj so novinarske dejavnosti nadzorovane preko različnih ukrepov, kot so cenzura televizije in radia, nadzor dejavnosti neodvisnih novinarjev in založniških hiš;

| I. | ker ima v skladu s členom 19 Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah vsakdo pravico do mnenj brez vmešavanja in pravico do svobode izražanja, člen 34 beloruske ustave pa jamči svobodo govora; ker neodvisni in mednarodni opazovalci medijev in novinarji dosledno obsojajo vladne omejitve svobode govora in medijev; |
| --- | --- |

I.

ker ima v skladu s členom 19 Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah vsakdo pravico do mnenj brez vmešavanja in pravico do svobode izražanja, člen 34 beloruske ustave pa jamči svobodo govora; ker neodvisni in mednarodni opazovalci medijev in novinarji dosledno obsojajo vladne omejitve svobode govora in medijev;

| J. | ker je organizacija Amnesty International Andrzeja Poczobuta po njegovem prijetju aprila 2011 priznala kot zapornika vesti; |
| --- | --- |

J.

ker je organizacija Amnesty International Andrzeja Poczobuta po njegovem prijetju aprila 2011 priznala kot zapornika vesti;

| K. | ker je primer Andrzeja Poczobuta le del v večjem vzorcu dolgotrajnega in stalnega nadlegovanja civilne družbe, poljske manjšine in zagovornikov človekovih pravic po predsedniških volitvah decembra 2010, zaradi česar se je občutno poslabšalo stanje na področju človekovih pravic ter civilnih in političnih svoboščin v Belorusiji; |
| --- | --- |

K.

ker je primer Andrzeja Poczobuta le del v večjem vzorcu dolgotrajnega in stalnega nadlegovanja civilne družbe, poljske manjšine in zagovornikov človekovih pravic po predsedniških volitvah decembra 2010, zaradi česar se je občutno poslabšalo stanje na področju človekovih pravic ter civilnih in političnih svoboščin v Belorusiji;

| L. | ker nenehno prihajajo poročila o sistematičnem nadlegovanju predstavnikov civilne družbe v Belorusiji; ker je bilo nedavno več primerov prijetij, tudi osebnosti kot so aktivist demokratične opozicije Aleksander Acsibašav, Paval Vinagradav in Sergej Kavalenko, ter pridržanja novinarjev Aleksandra Barazenka, Sergeja Balaja, Aline Radačinske in Ine Studžinske ter aktivistov organizacije „Povej resnico“ Hane Kurlovič, Mihajila Paškeviča, Aleksandra Ulicijonaka in Sergeja Vaznjaka; |
| --- | --- |

L.

ker nenehno prihajajo poročila o sistematičnem nadlegovanju predstavnikov civilne družbe v Belorusiji; ker je bilo nedavno več primerov prijetij, tudi osebnosti kot so aktivist demokratične opozicije Aleksander Acsibašav, Paval Vinagradav in Sergej Kavalenko, ter pridržanja novinarjev Aleksandra Barazenka, Sergeja Balaja, Aline Radačinske in Ine Studžinske ter aktivistov organizacije „Povej resnico“ Hane Kurlovič, Mihajila Paškeviča, Aleksandra Ulicijonaka in Sergeja Vaznjaka;

| M. | ker je uprava zapora nedavno izvajala nove nezakonite restriktivne ukrepe ter pritisk na Alesa Bjaljackega, predsednika centra za človekove pravice Vjasna in podpredsednika Mednarodne federacije za človekove pravice, ki je zaprt v kazenski koloniji v mestu Bobrujsk, z jasnim namenom, da bi ga prisilila v priznanje domnevne krivde; |
| --- | --- |

M.

ker je uprava zapora nedavno izvajala nove nezakonite restriktivne ukrepe ter pritisk na Alesa Bjaljackega, predsednika centra za človekove pravice Vjasna in podpredsednika Mednarodne federacije za človekove pravice, ki je zaprt v kazenski koloniji v mestu Bobrujsk, z jasnim namenom, da bi ga prisilila v priznanje domnevne krivde;

| N. | ker je 24. maja 2012 Aleha Volčeka, nekdanjega vodjo organizacije za pravno pomoč prebivalcem, ki je nudila pravno pomoč do svojega zaprtja leta 2003, aretiral policist v civilu in ga obtožil „preklinjanja v javnosti“; ker je bil istega dne obsojen na devetdnevno upravno pridržanje v skladu s členom 17.1 zakona o upravnih prekrških („preklinjanje vpričo policista“); ker je bil Volček januarja 2012 že obsojen na štiridnevno upravno pridržanje, ker naj bi na ulici prostaško govoril; ker je njegovo ime na seznamu oseb, ki ne smejo zapustiti Belorusije; |
| --- | --- |

N.

ker je 24. maja 2012 Aleha Volčeka, nekdanjega vodjo organizacije za pravno pomoč prebivalcem, ki je nudila pravno pomoč do svojega zaprtja leta 2003, aretiral policist v civilu in ga obtožil „preklinjanja v javnosti“; ker je bil istega dne obsojen na devetdnevno upravno pridržanje v skladu s členom 17.1 zakona o upravnih prekrških („preklinjanje vpričo policista“); ker je bil Volček januarja 2012 že obsojen na štiridnevno upravno pridržanje, ker naj bi na ulici prostaško govoril; ker je njegovo ime na seznamu oseb, ki ne smejo zapustiti Belorusije;

| O. | ker je bila od začetka marca 2012 15 opozicijskim politikom, neodvisnim novinarjem in zagovornikom človekovih pravic z različnimi izgovori odvzeta pravica, da zapustijo državo, medtem pa naj bi beloruski organi domnevno pripravljali seznam 108 zagovornikov človekovih pravic in opozicijskih aktivistov, da bi jim prepovedali odhod iz države; |
| --- | --- |

O.

ker je bila od začetka marca 2012 15 opozicijskim politikom, neodvisnim novinarjem in zagovornikom človekovih pravic z različnimi izgovori odvzeta pravica, da zapustijo državo, medtem pa naj bi beloruski organi domnevno pripravljali seznam 108 zagovornikov človekovih pravic in opozicijskih aktivistov, da bi jim prepovedali odhod iz države;

| P. | ker je 14. junija 2012 beloruski parlament sprejel nekaj predlogov sprememb k zakonu o organih državne varnosti, ki daje široka pooblastila beloruskemu KGB, vključno s svobodno uporabo prisilnih ukrepov; ker ima v okviru nove zakonodaje KGB pooblastilo za prost vstop na zasebno posest in aretacijo beloruskih državljanov, diplomatov in predstavnikov mednarodnih institucij brez omejitev, |
| --- | --- |

P.

ker je 14. junija 2012 beloruski parlament sprejel nekaj predlogov sprememb k zakonu o organih državne varnosti, ki daje široka pooblastila beloruskemu KGB, vključno s svobodno uporabo prisilnih ukrepov; ker ima v okviru nove zakonodaje KGB pooblastilo za prost vstop na zasebno posest in aretacijo beloruskih državljanov, diplomatov in predstavnikov mednarodnih institucij brez omejitev,

| Q. | ker je bilo v letu 2011 med „tihim protestom“ priprtih najmanj 95 novinarjev, 22 jih je bilo obravnavanih na sodišču, 13 jih je bilo obsojenih na različne oblike upravne zaporne kazni; ker so oblasti ob koncu leta 2011 še dodatno poostrile nadzor nad internetom, vključno z dodatnimi ukrepi za urejanje interneta; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo v letu 2011 med „tihim protestom“ priprtih najmanj 95 novinarjev, 22 jih je bilo obravnavanih na sodišču, 13 jih je bilo obsojenih na različne oblike upravne zaporne kazni; ker so oblasti ob koncu leta 2011 še dodatno poostrile nadzor nad internetom, vključno z dodatnimi ukrepi za urejanje interneta;

| R. | ker se boji, da so bili poskusi beloruskih organov, da bi proti opozicijskim aktivistom vložili kazenske primere, le pretveza za zakonito prepoved odhoda iz države ter sodelovanja z Združenimi narodi in drugimi mehanizmi; |
| --- | --- |

R.

ker se boji, da so bili poskusi beloruskih organov, da bi proti opozicijskim aktivistom vložili kazenske primere, le pretveza za zakonito prepoved odhoda iz države ter sodelovanja z Združenimi narodi in drugimi mehanizmi;

| 1. | ostro obsoja nedavne aretacije ter domneve proti Andrzeju Poczobutu, novinarju za poljski dnevnik Gazeta Wyborcza; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja nedavne aretacije ter domneve proti Andrzeju Poczobutu, novinarju za poljski dnevnik Gazeta Wyborcza;

| 2. | pozdravlja izpustitev Andrzeja Poczobuta iz pripora ter zahteva, da se prekinejo preiskave in opustijo vse obtožbe proti njemu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izpustitev Andrzeja Poczobuta iz pripora ter zahteva, da se prekinejo preiskave in opustijo vse obtožbe proti njemu;

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi vse slabših razmer zagovornikov človekovih pravic v Belorusiji in obsoja vse grožnje proti novinarjem in posameznikom, ki uveljavljajo svojo pravico do svobodnega izražanja; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen zaradi vse slabših razmer zagovornikov človekovih pravic v Belorusiji in obsoja vse grožnje proti novinarjem in posameznikom, ki uveljavljajo svojo pravico do svobodnega izražanja;

| 4. | poziva, naj se na seji zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva, ki bo potekala 23. in 24. julija 2012 v Belorusiji, preuči slabšanje stanja človekovih pravic v Belorusiji in zadeva Andrzeja Poczobuta ter o tem razpravlja; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se na seji zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva, ki bo potekala 23. in 24. julija 2012 v Belorusiji, preuči slabšanje stanja človekovih pravic v Belorusiji in zadeva Andrzeja Poczobuta ter o tem razpravlja;

| 5. | poziva k prekinitvi sodnega nadlegovanja novinarjev, aktivistov civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; poziva beloruske organe, naj spremenijo svoje sedanje represivne ukrepe; |
| --- | --- |

5.

poziva k prekinitvi sodnega nadlegovanja novinarjev, aktivistov civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; poziva beloruske organe, naj spremenijo svoje sedanje represivne ukrepe;

| 6. | glede na zatiranje beloruske civilne družbe brez primere po predsedniških volitvah decembra 2010 in kasneje (kjer je bilo najmanj 21 poročevalcev pretepenih, 27 novinarjev pridržanih in 13 obsojenih na 10- do 15-dnevno priprtje) meni, da je primer Andrzeja Poczobuta politično motiviran in namenjen oviranju njegovega legitimnega dela kot novinarja in vodje nacionalne manjšine; |
| --- | --- |

6.

glede na zatiranje beloruske civilne družbe brez primere po predsedniških volitvah decembra 2010 in kasneje (kjer je bilo najmanj 21 poročevalcev pretepenih, 27 novinarjev pridržanih in 13 obsojenih na 10- do 15-dnevno priprtje) meni, da je primer Andrzeja Poczobuta politično motiviran in namenjen oviranju njegovega legitimnega dela kot novinarja in vodje nacionalne manjšine;

| 7. | je zelo zaskrbljen zaradi pogojne obsodbe Andrzeja Poczobuta na tri leta zapora za podobne domnevne „žalitve“; je zaskrbljen, da bo pogojnost ukinjena, saj to pomeni, da se bo moral kadar koli vrniti v zapor na presojo Lukašenkovega režima, če oblasti odločijo, da je pri opravljanju novinarskega dela ponovno „kršil zakon“; meni, da je to dejansko oblika ustrahovanja in poskus, da bi Andrzeja Poczobuta prisilili v samocenzuro; |
| --- | --- |

7.

je zelo zaskrbljen zaradi pogojne obsodbe Andrzeja Poczobuta na tri leta zapora za podobne domnevne „žalitve“; je zaskrbljen, da bo pogojnost ukinjena, saj to pomeni, da se bo moral kadar koli vrniti v zapor na presojo Lukašenkovega režima, če oblasti odločijo, da je pri opravljanju novinarskega dela ponovno „kršil zakon“; meni, da je to dejansko oblika ustrahovanja in poskus, da bi Andrzeja Poczobuta prisilili v samocenzuro;

| 8. | obžaluje dejstvo, da beloruske oblasti novinarjem onemogočajo opravljanje dela, saj uvajajo represivne zakone, da bi ustavile dejavnosti civilne družbe, z grožnjo kazenskih sankcij pa ustrahujejo zagovornike človekovih pravic in aktiviste za pravice manjšin; |
| --- | --- |

8.

obžaluje dejstvo, da beloruske oblasti novinarjem onemogočajo opravljanje dela, saj uvajajo represivne zakone, da bi ustavile dejavnosti civilne družbe, z grožnjo kazenskih sankcij pa ustrahujejo zagovornike človekovih pravic in aktiviste za pravice manjšin;

| 9. | meni, da beloruske oblasti namenoma zlorabljajo in izkoriščajo belorusko zakonodajo in mednarodne mehanizme; |
| --- | --- |

9.

meni, da beloruske oblasti namenoma zlorabljajo in izkoriščajo belorusko zakonodajo in mednarodne mehanizme;

| 10. | poziva beloruske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah in mednarodnimi ter regionalnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Belorusija, v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da sta svoboda medijev in svoboda izražanja med osnovnimi temelji demokracije, beloruske oblasti pa so se zavezale k spoštovanju teh; |
| --- | --- |

10.

poziva beloruske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah in mednarodnimi ter regionalnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Belorusija, v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da sta svoboda medijev in svoboda izražanja med osnovnimi temelji demokracije, beloruske oblasti pa so se zavezale k spoštovanju teh;

| 11. | poziva beloruske oblasti, naj izvedejo pravno reformo in zagotovijo skladnost beloruske zakonodaje, zlasti svobode združevanja in izražanja, z mednarodnimi standardi, odpravijo prakso cenzure in samocenzure, ter opustijo dodatno zlorabo zakonov, kot je zapiranje političnih nasprotnikov, utišanje novinarjev, nadlegovanje neodvisnih branilcev in nadziranje interneta; |
| --- | --- |

11.

poziva beloruske oblasti, naj izvedejo pravno reformo in zagotovijo skladnost beloruske zakonodaje, zlasti svobode združevanja in izražanja, z mednarodnimi standardi, odpravijo prakso cenzure in samocenzure, ter opustijo dodatno zlorabo zakonov, kot je zapiranje političnih nasprotnikov, utišanje novinarjev, nadlegovanje neodvisnih branilcev in nadziranje interneta;

| 12. | poziva beloruske oblasti, naj prekličejo predloge sprememb k številnim zakonodajnim aktom, ki jih je parlament sprejel oktobra 2011, in ki še dodatno omejujejo svobodo združevanja, zbiranja, mnenja in izražanja; |
| --- | --- |

12.

poziva beloruske oblasti, naj prekličejo predloge sprememb k številnim zakonodajnim aktom, ki jih je parlament sprejel oktobra 2011, in ki še dodatno omejujejo svobodo združevanja, zbiranja, mnenja in izražanja;

| 13. | poziva beloruske organe, naj prekinejo kratkotrajna samovoljna pridrževanja in samodejne prepovedi potovanja, ki naj bi bili namenjeni ustrahovanju zagovornikov človekovih pravic, političnih nasprotnikov in aktivistov civilne družbe ter oviranju njihovega dela; |
| --- | --- |

13.

poziva beloruske organe, naj prekinejo kratkotrajna samovoljna pridrževanja in samodejne prepovedi potovanja, ki naj bi bili namenjeni ustrahovanju zagovornikov človekovih pravic, političnih nasprotnikov in aktivistov civilne družbe ter oviranju njihovega dela;

| 14. | meni, da je bila premestitev Mikolaja Statkeviča v samico dejanje zatiranja in poskus, da se ga prisili v podpis prošnje za pomilostitev; zato poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posredujeta za razrešitev njegove zadeve; |
| --- | --- |

14.

meni, da je bila premestitev Mikolaja Statkeviča v samico dejanje zatiranja in poskus, da se ga prisili v podpis prošnje za pomilostitev; zato poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posredujeta za razrešitev njegove zadeve;

| 15. | poziva beloruske oblasti, naj nemudoma prekinejo vse oblike pritiska na novinarje in medijske delavce in naj umaknejo vse obsodbe proti novinarjem, ki se preganjajo zaradi poklicnih dejavnosti, in sprejme ukrepe za njihovo rehabilitacijo; poziva jih tudi, naj zagotovijo svobodo izražanja in ustvarijo pravno okolje in prakse, ki bodo pripeljali k dejanski svobodi medijev in odpravili cenzuro in samocenzuro ter zagotovile, da bodo ukrepi za nadzor interneta minimalni, ter da regulacija ne bo vodila k cenzuri elektronskih medijev in svobode govora; |
| --- | --- |

15.

poziva beloruske oblasti, naj nemudoma prekinejo vse oblike pritiska na novinarje in medijske delavce in naj umaknejo vse obsodbe proti novinarjem, ki se preganjajo zaradi poklicnih dejavnosti, in sprejme ukrepe za njihovo rehabilitacijo; poziva jih tudi, naj zagotovijo svobodo izražanja in ustvarijo pravno okolje in prakse, ki bodo pripeljali k dejanski svobodi medijev in odpravili cenzuro in samocenzuro ter zagotovile, da bodo ukrepi za nadzor interneta minimalni, ter da regulacija ne bo vodila k cenzuri elektronskih medijev in svobode govora;

| 16. | poudarja, da bo za sodelovanje EU z Belorusijo potrebna izpolnitev strogih pogojev, odvisno pa bo od zavezanosti Belorusije k spoštovanju človekovih pravic in pravne države, kakor je zapisano v skupni izjavi praškega srečanja na vrhu vzhodnega partnerstva z dne 7. maja 2009, katere podpisnica je tudi beloruska vlada; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bo za sodelovanje EU z Belorusijo potrebna izpolnitev strogih pogojev, odvisno pa bo od zavezanosti Belorusije k spoštovanju človekovih pravic in pravne države, kakor je zapisano v skupni izjavi praškega srečanja na vrhu vzhodnega partnerstva z dne 7. maja 2009, katere podpisnica je tudi beloruska vlada;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, naj okrepita zaveze z beloruskimi organizacijami civilne družbe in spodbujata več medčloveških stikov; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, naj okrepita zaveze z beloruskimi organizacijami civilne družbe in spodbujata več medčloveških stikov;

| 18. | poziva države članice EU, ki so trenutno članice Sveta Združenih narodov za človekove pravice, naj si v tem organu kolikor mogoče prizadevajo za določitev najmanj dvoletnega posebnega mandata za Belorusijo, kot je posebni poročevalec, o stanju človekovih pravic v Belorusiji; poudarja, da bi ta mehanizem igral tudi pomembno vlogo v neodvisnem dokumentiranju zlorab in pri spremljanju izvajanja priporočil, ki so jih pripravili različni mehanizmi Združenih narodov, zlasti priporočil iz nedavnega poročila visoke komisarke; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice EU, ki so trenutno članice Sveta Združenih narodov za človekove pravice, naj si v tem organu kolikor mogoče prizadevajo za določitev najmanj dvoletnega posebnega mandata za Belorusijo, kot je posebni poročevalec, o stanju človekovih pravic v Belorusiji; poudarja, da bi ta mehanizem igral tudi pomembno vlogo v neodvisnem dokumentiranju zlorab in pri spremljanju izvajanja priporočil, ki so jih pripravili različni mehanizmi Združenih narodov, zlasti priporočil iz nedavnega poročila visoke komisarke;

| 19. | poudarja, da je treba okrepiti odnos in politični dialog med EU in njenimi vzhodnimi sosedami v okviru vzhodnega partnerstva, vključno s parlamentarno razsežnostjo – parlamentarno skupščino Euronest, s skupnim ciljem zagotavljanja dejanske demokratične reforme v Belorusiji; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba okrepiti odnos in politični dialog med EU in njenimi vzhodnimi sosedami v okviru vzhodnega partnerstva, vključno s parlamentarno razsežnostjo – parlamentarno skupščino Euronest, s skupnim ciljem zagotavljanja dejanske demokratične reforme v Belorusiji;

| 20. | poziva beloruske oblasti, naj glede na parlamentarne volitve iz leta 2012 nadaljujejo proces reforme volilne zakonodaje in praks, z upoštevanjem vseh priporočil OVSE/ODIHR in Evropske komisije za demokracijo skozi pravo in delovanjem v skladu z mednarodnimi demokratičnimi normami in standardi; |
| --- | --- |

20.

poziva beloruske oblasti, naj glede na parlamentarne volitve iz leta 2012 nadaljujejo proces reforme volilne zakonodaje in praks, z upoštevanjem vseh priporočil OVSE/ODIHR in Evropske komisije za demokracijo skozi pravo in delovanjem v skladu z mednarodnimi demokratičnimi normami in standardi;

| 21. | poziva države članice, naj ocenijo učinkovitost obstoječih restriktivnih ukrepov za Belorusijo in razmislijo o razširitvi obsega obstoječih sankcij s povečanjem seznama Belorusov, za katere velja prepoved vizuma in zamrznitev premoženja; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj ocenijo učinkovitost obstoječih restriktivnih ukrepov za Belorusijo in razmislijo o razširitvi obsega obstoječih sankcij s povečanjem seznama Belorusov, za katere velja prepoved vizuma in zamrznitev premoženja;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarnima skupščinama OVSE in Sveta Evrope ter vladi in parlamentu Belorusije. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, parlamentarnima skupščinama OVSE in Sveta Evrope ter vladi in parlamentu Belorusije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0112.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0063.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0392.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0244.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0099.

(6)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 57.

(7)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 37.

(8)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 16.

(9)  UL L 55, 29.2.2012, str. 19.

(10)  UL L 113, 25.4.2012, str. 1.

(11)  UL L 19, 24.1.2012, str. 31.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/98

---

Četrtek, 5. julij 2012Škandal s prisilnim splavom na Kitajskem

P7_TA(2012)0301

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (2012/2712(RSP))

2013/C 349 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročil, pripravljenih v skladu s Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in izbirnega protokola k tej konvenciji ter Konvencije proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil, pripravljenih v skladu s Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in izbirnega protokola k tej konvenciji ter Konvencije proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju v Kairu leta 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju v Kairu leta 1994,

| — | ob upoštevanju kitajske politike enega samega otroka in zakonov o splavu v tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kitajske politike enega samega otroka in zakonov o splavu v tej državi,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bila v pokrajini Zhenping 2. junija 2012 na prisilni splav nasilno odvedena Feng Jianmei, noseča sedem mesecev, kar je sprožilo val ogorčenja in obsodb na Kitajskem in po svetu; |
| --- | --- |

A.

ker je bila v pokrajini Zhenping 2. junija 2012 na prisilni splav nasilno odvedena Feng Jianmei, noseča sedem mesecev, kar je sprožilo val ogorčenja in obsodb na Kitajskem in po svetu;

| B. | ker kitajski zakon določa, da so splavi po šestem mesecu nosečnosti nezakoniti; ker je občinska oblast Ankanga opravila preiskavo, s katero je ugotovila, da so uradni uslužbenci v pokrajini Zhenping uporabili "surova sredstva" in nosečnico "prepričali" da mora splaviti; ker poročilo navaja, da so bile s to odločitvijo kršene njene pravice; ker je mestna uprava Ankanga napovedala kazni za tamkajšnje uslužbence, vpletene v ta primer, v katerem je prišlo tudi do ropanja; |
| --- | --- |

B.

ker kitajski zakon določa, da so splavi po šestem mesecu nosečnosti nezakoniti; ker je občinska oblast Ankanga opravila preiskavo, s katero je ugotovila, da so uradni uslužbenci v pokrajini Zhenping uporabili "surova sredstva" in nosečnico "prepričali" da mora splaviti; ker poročilo navaja, da so bile s to odločitvijo kršene njene pravice; ker je mestna uprava Ankanga napovedala kazni za tamkajšnje uslužbence, vpletene v ta primer, v katerem je prišlo tudi do ropanja;

| C. | ker je preiskava pokazala, da so lokalni uslužbenci od družine gospe Feng zahtevali "polog" v znesku 40 000 RMB, kar je po besedah njenega moža globa za drugega otroka; ker so lokalne oblasti ta polog zahtevale brez vsakršne pravne podlage; ker je bila gospa Feng prisiljena podpisati obrazec o soglašanju s prekinitvijo nosečnosti, ker naj ne bi želela plačati globe, in so jo v bolnici zadrževali stražniki; |
| --- | --- |

C.

ker je preiskava pokazala, da so lokalni uslužbenci od družine gospe Feng zahtevali "polog" v znesku 40 000 RMB, kar je po besedah njenega moža globa za drugega otroka; ker so lokalne oblasti ta polog zahtevale brez vsakršne pravne podlage; ker je bila gospa Feng prisiljena podpisati obrazec o soglašanju s prekinitvijo nosečnosti, ker naj ne bi želela plačati globe, in so jo v bolnici zadrževali stražniki;

| D. | ker so zaradi kitajske politike enega otroka nezakoniti, po spolu selektivni splavi splošna praksa, zaradi česar prihaja do neravnovesja med številom moških in žensk; |
| --- | --- |

D.

ker so zaradi kitajske politike enega otroka nezakoniti, po spolu selektivni splavi splošna praksa, zaradi česar prihaja do neravnovesja med številom moških in žensk;

| E. | ker EU še vedno zagotavlja sredstva za organizacije, ki se na Kitajskem ukvarjajo z načrtovanjem družine; |
| --- | --- |

E.

ker EU še vedno zagotavlja sredstva za organizacije, ki se na Kitajskem ukvarjajo z načrtovanjem družine;

| 1. | odločno poudarja, da je v akcijskem načrtu mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju določeno, da mora biti namen programov družinskega načrtovanja, da parom in posameznikom omogočajo svobodno, odgovorno in informirano odločitev za otroke in da zagotavljajo številne varne, učinkovite in sprejemljive metode družinskega načrtovanja po njihovi izbiri ter da pri tem ni mesta za katero koli obliko prisile; |
| --- | --- |

1.

odločno poudarja, da je v akcijskem načrtu mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju določeno, da mora biti namen programov družinskega načrtovanja, da parom in posameznikom omogočajo svobodno, odgovorno in informirano odločitev za otroke in da zagotavljajo številne varne, učinkovite in sprejemljive metode družinskega načrtovanja po njihovi izbiri ter da pri tem ni mesta za katero koli obliko prisile;

| 2. | ponovno opozarja na temeljno pravico vseh žensk do dostopa do sistema javnega zdravstvenega varstva, zlasti do osnovnega, ginekološkega in porodniškega zdravstvenega varstva, kakor ga opredeljuje Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

2.

ponovno opozarja na temeljno pravico vseh žensk do dostopa do sistema javnega zdravstvenega varstva, zlasti do osnovnega, ginekološkega in porodniškega zdravstvenega varstva, kakor ga opredeljuje Svetovna zdravstvena organizacija;

| 3. | izraža sožalje z družino žrtve, strogo obsoja nadlegovanje, ki ga doživlja, in zanjo zahteva javno zaščito; |
| --- | --- |

3.

izraža sožalje z družino žrtve, strogo obsoja nadlegovanje, ki ga doživlja, in zanjo zahteva javno zaščito;

| 4. | strogo obsoja odločitev, da se gospo Feng prisili k splavu, in splošno obsoja prakso prisilnih splavov in sterilizacije, še zlasti če do tega prihaja zaradi politike enega otroka; |
| --- | --- |

4.

strogo obsoja odločitev, da se gospo Feng prisili k splavu, in splošno obsoja prakso prisilnih splavov in sterilizacije, še zlasti če do tega prihaja zaradi politike enega otroka;

| 5. | pozdravlja odločitev občinske uprave Ankanga, da družini gospe Feng ponudi odškodnino in da strogo kaznuje lokalne uslužbence, vpletene v ta primer; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odločitev občinske uprave Ankanga, da družini gospe Feng ponudi odškodnino in da strogo kaznuje lokalne uslužbence, vpletene v ta primer;

| 6. | ugotavlja, da se je za primer gospe Feng razvedelo zahvaljujoč internetu, in opozarja na pomen svobode izražanja, tudi preko spleta; z zadovoljstvom pozdravlja pojav javnega prostora za razpravo, delno tudi z mikroblogi; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se je za primer gospe Feng razvedelo zahvaljujoč internetu, in opozarja na pomen svobode izražanja, tudi preko spleta; z zadovoljstvom pozdravlja pojav javnega prostora za razpravo, delno tudi z mikroblogi;

| 7. | meni, da je pomembna sedanja razprava, ki poteka med intelektualci in predstavniki akademskega sveta o tem, ali naj Kitajska še naprej izvaja politiko enega otroka; |
| --- | --- |

7.

meni, da je pomembna sedanja razprava, ki poteka med intelektualci in predstavniki akademskega sveta o tem, ali naj Kitajska še naprej izvaja politiko enega otroka;

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da financiranje projektov ne bo v nasprotju s pripombami iz oddelka III, naslov 21 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da financiranje projektov ne bo v nasprotju s pripombami iz oddelka III, naslov 21 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012;

| 9. | poziva Komisijo in evropsko službo za zunanje delovanje, naj prisilne splave vključi na dnevni red naslednjega dvostranskega dialoga o človekovih pravicah s Kitajsko; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in evropsko službo za zunanje delovanje, naj prisilne splave vključi na dnevni red naslednjega dvostranskega dialoga o človekovih pravicah s Kitajsko;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, delegaciji Evropske unije pri Organizaciji združenih narodih ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, delegaciji Evropske unije pri Organizaciji združenih narodih ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/99

---

Četrtek, 5. julij 2012Izobraževanje o razvoju in dejavno globalno državljanstvo

P7_TA(2012)0302

Izjava Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o izobraževanju o razvoju in dejavnem globalnem državljanstvu

2013/C 349 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju, ki poudarja, da "bo EU posebej pozorna na izobraževanje o razvoju in osveščanje", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju, ki poudarja, da "bo EU posebej pozorna na izobraževanje o razvoju in osveščanje",

| — | ob upoštevanju sklepov strukturiranega dialoga o vlogi civilne družbe in lokalnih oblasti pri razvoju, ki poziva države članice EU in Evropsko komisijo, naj okrepijo strategije za izobraževanje in osveščanje o razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov strukturiranega dialoga o vlogi civilne družbe in lokalnih oblasti pri razvoju, ki poziva države članice EU in Evropsko komisijo, naj okrepijo strategije za izobraževanje in osveščanje o razvoju,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker sta izobraževanje in osveščanje o razvoju v središču evropske razvojne politike, kot je navedeno v evropskem soglasju o izobraževanju o razvoju (Evropsko soglasje o razvoju: prispevek osveščanja javnosti in izobraževanja o razvojnih vprašanjih); |
| --- | --- |

A.

ker sta izobraževanje in osveščanje o razvoju v središču evropske razvojne politike, kot je navedeno v evropskem soglasju o izobraževanju o razvoju (Evropsko soglasje o razvoju: prispevek osveščanja javnosti in izobraževanja o razvojnih vprašanjih);

| B. | ker Evropska unija nima namenske strategije za to področje, čeprav je med največjimi vlagatelji v izobraževanje o razvoju v Evropi; |
| --- | --- |

B.

ker Evropska unija nima namenske strategije za to področje, čeprav je med največjimi vlagatelji v izobraževanje o razvoju v Evropi;

| C. | ker je zlasti v času, ki ga zaznamujejo varčnost, krize in vzpon nacionalističnih in populističnih gibanj, treba podpirati dejavno globalno državljanstvo; |
| --- | --- |

C.

ker je zlasti v času, ki ga zaznamujejo varčnost, krize in vzpon nacionalističnih in populističnih gibanj, treba podpirati dejavno globalno državljanstvo;

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta dolgoročno medsektorsko evropsko strategijo za izobraževanje o razvoju, osveščanje in dejavno globalno državljanstvo; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta dolgoročno medsektorsko evropsko strategijo za izobraževanje o razvoju, osveščanje in dejavno globalno državljanstvo;

| 2. | poziva države članice, naj razvijejo ali okrepijo nacionalne strategije za izobraževanje o razvoju; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj razvijejo ali okrepijo nacionalne strategije za izobraževanje o razvoju;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 5. julija 2012 (P7_PV(2012)07-05(ANN1)).

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/100

---

Četrtek, 5. julij 2012Razglasitev evropskega dneva obrtniško izdelanega sladoleda

P7_TA(2012)0303

Izjava Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o razglasitvi evropskega dneva obrtniško izdelanega sladoleda

2013/C 349 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se evropsko pravo razvija v smeri zagotavljanja kakovosti živilskih proizvodov in ker se obrtniško izdelan sladoled med svežimi mlečnimi izdelki odlikuje po živilski kakovosti in varnosti, ki dodaja vrednost agroživilskim proizvodom vsake posamezne države članice; |
| --- | --- |

A.

ker se evropsko pravo razvija v smeri zagotavljanja kakovosti živilskih proizvodov in ker se obrtniško izdelan sladoled med svežimi mlečnimi izdelki odlikuje po živilski kakovosti in varnosti, ki dodaja vrednost agroživilskim proizvodom vsake posamezne države članice;

| B. | ker so izbire potrošnikov vedno bolj usmerjene k zdravim, hranljivejšim, okusnejšim živilom, proizvedenim na tradicionalne načine, ki nimajo posledic za okolje; |
| --- | --- |

B.

ker so izbire potrošnikov vedno bolj usmerjene k zdravim, hranljivejšim, okusnejšim živilom, proizvedenim na tradicionalne načine, ki nimajo posledic za okolje;

| C. | ker ta sektor prispeva k neposredni zaposlitvi približno 300 000 delavcev, zlasti mladih, v okoli 50 000 sladoledarnah v vsej Evropi in ker postaja poraba sladoleda postopoma manj in manj povezana z letnim časom, s tem pa se ustvarja promet v višini več sto milijonov evrov vse leto; |
| --- | --- |

C.

ker ta sektor prispeva k neposredni zaposlitvi približno 300 000 delavcev, zlasti mladih, v okoli 50 000 sladoledarnah v vsej Evropi in ker postaja poraba sladoleda postopoma manj in manj povezana z letnim časom, s tem pa se ustvarja promet v višini več sto milijonov evrov vse leto;

| 1. | poziva države članice, naj spodbujajo kakovostno proizvodnjo, značilno za obrtniško izdelan sladoled, ki je konkurenčni sektor evropskega gospodarstva, saj predstavlja priložnost, na katero je treba staviti v sedanji krizi, ki je med drugimi prizadela tudi mlečni sektor; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj spodbujajo kakovostno proizvodnjo, značilno za obrtniško izdelan sladoled, ki je konkurenčni sektor evropskega gospodarstva, saj predstavlja priložnost, na katero je treba staviti v sedanji krizi, ki je med drugimi prizadela tudi mlečni sektor;

| 2. | uvede evropski dan obrtniško izdelanega sladoleda, ki naj bo 24. marca, da bi prispeval k spodbujanju tega proizvoda in razvoju gastronomske tradicije v tem sektorju; |
| --- | --- |

2.

uvede evropski dan obrtniško izdelanega sladoleda, ki naj bo 24. marca, da bi prispeval k spodbujanju tega proizvoda in razvoju gastronomske tradicije v tem sektorju;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 5. julija 2012 (P7_PV(2012)07-05(ANN2)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 3. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/101

---

Torek, 3. julij 2012Elektronski podpis predlogov sprememb (razlaga druge alinee odstavka 1 člena 156 Poslovnika)

P7_TA(2012)0277

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o pilotnem projektu, ki dovoljuje elektronski podpis predlogov sprememb, podanih v odboru (razlaga druge alinee odstavka 1 člena 156 Poslovnika)

2013/C 349 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 19. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 19. junija 2012,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se drugi alinei odstavka 1 člena 156 Poslovnika doda naslednja razlaga:
  "Predlogi sprememb so lahko podpisani elektronsko v okviru pilotnega projekta, ki vključuje omejeno število parlamentarnih odborov, pod pogojem, na eni strani, da so odbori, ki sodelujejo v projektu, podali soglasje, in, na drugi strani, da so bili sprejeti primerni ukrepi za zagotavljanje pristnosti podpisov." |
| --- | --- |

1.

sklene, da se drugi alinei odstavka 1 člena 156 Poslovnika doda naslednja razlaga:

"Predlogi sprememb so lahko podpisani elektronsko v okviru pilotnega projekta, ki vključuje omejeno število parlamentarnih odborov, pod pogojem, na eni strani, da so odbori, ki sodelujejo v projektu, podali soglasje, in, na drugi strani, da so bili sprejeti primerni ukrepi za zagotavljanje pristnosti podpisov."

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 3. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/102

---

Torek, 3. julij 2012Zavarovanje in pozavarovanje (Solventnost II) ***I

P7_TA(2012)0267

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) glede datumov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

2013/C 349 E/18

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0217), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0217),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1) in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0125/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1) in 62 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0125/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0198/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0198/2012),

| A. | ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 3. julij 2012P7_TC1-COD(2012)0110

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/138/ES (Solventnost II) glede rokov za prenos in uporabo ter datuma za razveljavitev nekaterih direktiv

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/23/EU.)

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/103

---

Torek, 3. julij 2012Pridružitev čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti *

P7_TA(2012)0268

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

2013/C 349 E/19

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0061), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0061),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0054/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0169/2012),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/104

---

Torek, 3. julij 2012Enotno evropsko železniško območje ***II

P7_TA(2012)0270

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 349 E/20

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (18581/2/2011 – C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (18581/2/2011 – C7-0268/2010),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) glede predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) glede predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0475),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A7-0196/2012),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 99.

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 53.

(3)  Sprejeta besedila, 16.11.2011, P7_TA(2011)0503.

---

Torek, 3. julij 2012P7_TC2-COD(2010)0253

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/34/EU.)

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/105

---

Torek, 3. julij 2012Tahograf (nadzorna naprava) v cestnem prometu ***I

P7_TA(2012)0271

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

2013/C 349 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0451),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0205/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 5. oktobra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 5. oktobra 2011 (2),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0195/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 79.

(2)  UL C 37, 10.2.2012, str. 6.

---

Torek, 3. julij 2012P7_TC1-COD(2011)0196

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 (4) opredeljuje določbe v zvezi s konstrukcijo, vgradnjo, uporabo in testiranjem tahografov. Uredba je bila večkrat znatno spremenjena, zato je treba njene najpomembnejše določbe poenostaviti in prestrukturirati, da se doseže večja jasnost. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 (4) opredeljuje določbe v zvezi s konstrukcijo, vgradnjo, uporabo in testiranjem tahografov. Uredba je bila večkrat znatno spremenjena, zato je treba njene najpomembnejše določbe poenostaviti in prestrukturirati, da se doseže večja jasnost.

| (2) | Izkušnje so pokazale, da je treba za zagotovitev učinkovite uporabe Uredbe (EGS) št. 3821/85 izboljšati nekatere tehnične elemente in postopke nadzora. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje so pokazale, da je treba za zagotovitev učinkovite uporabe Uredbe (EGS) št. 3821/85 izboljšati nekatere tehnične elemente in postopke nadzora.

| (3) | Nekatera vozila so izvzeta iz določb Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (5). Da se doseže skladnost, bi morala obstajati možnost, da se ta vozila izvzamejo tudi s področja uporabe Uredbe (EGS) št. 3821/85. |
| --- | --- |

(3)

Nekatera vozila so izvzeta iz določb Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (5). Da se doseže skladnost, bi morala obstajati možnost, da se ta vozila izvzamejo tudi s področja uporabe Uredbe (EGS) št. 3821/85.

| (4) | Da se doseže skladnost med različnimi oprostitvami iz člena 13 Uredbe (ES) št. 561/2006 in

  ,
  zmanjšajo upravne obremenitve prevoznih podjetij
  in birokracija ter da se zagotovi nadaljnji razvoj tahografa, ki je skladen s prakso, je treba,
  ob upoštevanju ciljev navedene uredbe, je treba spremeniti največje dovoljene razdalje, ki so tam določene. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Da se doseže skladnost med različnimi oprostitvami iz člena 13 Uredbe (ES) št. 561/2006 in

  ,
  zmanjšajo upravne obremenitve prevoznih podjetij
  in birokracija ter da se zagotovi nadaljnji razvoj tahografa, ki je skladen s prakso, je treba,
  ob upoštevanju ciljev navedene uredbe, je treba spremeniti največje dovoljene razdalje, ki so tam določene. [Sprememba 2]

| (5) | Zapisovanje podatkov o kraju olajša navzkrižno preverjanje časov vožnje in obdobij počitka, da se odkrijejo nepravilnosti in goljufije. Uporaba tahografov, ki so povezani z globalnim satelitskim navigacijskim sistemom, je ustrezen in stroškovno učinkovit način za omogočanje avtomatskega zapisovanja takih podatkov, da se podpre delo inšpektorjev med nadzorom, zato ga je treba uvesti. |
| --- | --- |

(5)

Zapisovanje podatkov o kraju olajša navzkrižno preverjanje časov vožnje in obdobij počitka, da se odkrijejo nepravilnosti in goljufije. Uporaba tahografov, ki so povezani z globalnim satelitskim navigacijskim sistemom, je ustrezen in stroškovno učinkovit način za omogočanje avtomatskega zapisovanja takih podatkov, da se podpre delo inšpektorjev med nadzorom, zato ga je treba uvesti.

| (6) | Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (6) zahteva, da države članice opravijo minimalno število cestnih preverjanj. Komunikacija na daljavo med tahografom in nadzornimi organi zaradi cestnega preverjanja olajša ciljna cestna preverjanja, kar omogoča zmanjšanje upravnih obremenitev, ki nastajajo z naključnimi pregledi prevoznih podjetij, zato jo je treba uvesti. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (6) zahteva, da države članice opravijo minimalno število cestnih preverjanj. Komunikacija na daljavo med tahografom in nadzornimi organi zaradi cestnega preverjanja olajša ciljna cestna preverjanja, kar omogoča zmanjšanje upravnih obremenitev, ki nastajajo z naključnimi pregledi prevoznih podjetij, zato jo je treba uvesti.

| (7) | Inteligentni prometni sistemi (ITS) lahko pomagajo pri obravnavanju problemov, s katerimi se srečuje evropska prometna politika, na primer naraščanje obsega cestnega prometa in zastojev ali povečevanje porabe energije. Zato je treba v tahografih zagotoviti standardizirane vmesnike, da se zagotovi interoperabilnost z aplikacijami ITS. |
| --- | --- |

(7)

Inteligentni prometni sistemi (ITS) lahko pomagajo pri obravnavanju problemov, s katerimi se srečuje evropska prometna politika, na primer naraščanje obsega cestnega prometa in zastojev ali povečevanje porabe energije. Zato je treba v tahografih zagotoviti standardizirane vmesnike, da se zagotovi interoperabilnost z aplikacijami ITS.

| (8) | Varnost tahografa in njegovega sistema je bistvenega pomena za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, ki jih daje. Proizvajalci bi zato morali oblikovati, testirati in stalno pregledovati tahografe v njihovem celotnem življenjskem ciklu, da odkrijejo, preprečijo in omilijo šibke točke varnosti. |
| --- | --- |

(8)

Varnost tahografa in njegovega sistema je bistvenega pomena za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, ki jih daje. Proizvajalci bi zato morali oblikovati, testirati in stalno pregledovati tahografe v njihovem celotnem življenjskem ciklu, da odkrijejo, preprečijo in omilijo šibke točke varnosti.

| (9) | Testi tahografa, ki še ni bil homologiran, na terenu omogočajo testiranje naprave v dejanskih razmerah, preden se uvede v široko uporabo, in s tem omogočajo hitrejše izboljšave. Zato je treba dovoliti testiranja na terenu pod pogojem, da se sodelovanje v testih na terenu in upoštevanje Uredbe (ES) št. 561/2006 lahko učinkovito spremlja in nadzoruje. |
| --- | --- |

(9)

Testi tahografa, ki še ni bil homologiran, na terenu omogočajo testiranje naprave v dejanskih razmerah, preden se uvede v široko uporabo, in s tem omogočajo hitrejše izboljšave. Zato je treba dovoliti testiranja na terenu pod pogojem, da se sodelovanje v testih na terenu in upoštevanje Uredbe (ES) št. 561/2006 lahko učinkovito spremlja in nadzoruje.

| (10) | Serviserji in servisne delavnice imajo pomembno vlogo pri varnosti tahografov. Zato je ustrezno določiti nekatere minimalne zahteve za njihovo pooblastitev in revizijo ter poskrbeti, da se preprečijo navzkrižja interesov med servisnimi delavnicami in prevoznimi podjetji. |
| --- | --- |

(10)

Serviserji in servisne delavnice imajo pomembno vlogo pri varnosti tahografov. Zato je ustrezno določiti nekatere minimalne zahteve za njihovo pooblastitev in revizijo ter poskrbeti, da se preprečijo navzkrižja interesov med servisnimi delavnicami in prevoznimi podjetji.

| (11) | Da se zagotovi učinkovitejši pregled in nadzor vozniških kartic in olajšajo naloge inšpektorjev, je treba vzpostaviti nacionalne elektronske registre ter poskrbeti za njihovo medsebojno povezavo. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi učinkovitejši pregled in nadzor vozniških kartic in olajšajo naloge inšpektorjev, je treba vzpostaviti nacionalne elektronske registre ter poskrbeti za njihovo medsebojno povezavo.

| (12) | Ker je nastanek goljufije in zlorabe v zvezi z vozniškimi dovoljenji manj verjeten, kakor pri vozniških karticah, bi bil tahografski sistem zanesljivejši in učinkovitejši, če bi bile v prihodnosti vozniške kartice vključene v vozniška dovoljenja. Ta pristop bi zmanjšal tudi upravne obremenitve za voznike, ki jim ne bo treba več prositi za dva različna dokumenta, ju prejeti in hraniti. Zato je treba predvideti spremembo Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (7). |
| --- | --- |

(12)

Ker je nastanek goljufije in zlorabe v zvezi z vozniškimi dovoljenji manj verjeten, kakor pri vozniških karticah, bi bil tahografski sistem zanesljivejši in učinkovitejši, če bi bile v prihodnosti vozniške kartice vključene v vozniška dovoljenja. Ta pristop bi zmanjšal tudi upravne obremenitve za voznike, ki jim ne bo treba več prositi za dva različna dokumenta, ju prejeti in hraniti. Zato je treba predvideti spremembo Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (7).

| (13) | Da se zmanjšajo upravne obremenitve za voznike in prevozna podjetja, je treba pojasniti, da ni potrebe po pisnem dokazu o dnevnem ali tedenskem času počitka. Zato bi bilo treba za namene nadzora obdobja, za katera ni zapisa o dejavnosti voznika, šteti za obdobja počitka. |
| --- | --- |

(13)

Da se zmanjšajo upravne obremenitve za voznike in prevozna podjetja, je treba pojasniti, da ni potrebe po pisnem dokazu o dnevnem ali tedenskem času počitka. Zato bi bilo treba za namene nadzora obdobja, za katera ni zapisa o dejavnosti voznika, šteti za obdobja počitka.

| (14) | Inšpektorji se srečujejo s stalnimi problemi, ki izvirajo iz sprememb tahografov in novih tehnik ravnanja z njimi. Da se zagotovi učinkovitejši nadzor in izboljša usklajenost pristopov nadzora po vsej Uniji, je treba sprejeti skupno metodologijo za začetno in redno usposabljanje inšpektorjev. |
| --- | --- |

(14)

Inšpektorji se srečujejo s stalnimi problemi, ki izvirajo iz sprememb tahografov in novih tehnik ravnanja z njimi. Da se zagotovi učinkovitejši nadzor in izboljša usklajenost pristopov nadzora po vsej Uniji, je treba sprejeti skupno metodologijo za začetno in redno usposabljanje inšpektorjev.

| (15) | Zapisovanje podatkov v tahografih in razvijanje tehnologij za zapisovanje podatkov o kraju, komuniciranje na daljavo in vmesnik z inteligentnimi prometnimi sistemi bodo zahtevali obdelavo osebnih podatkov. Uporabljati je treba zakonodajo Unije o varstvu posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in prostem pretoku takih podatkov, zlasti Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (9). |
| --- | --- |

(15)

Zapisovanje podatkov v tahografih in razvijanje tehnologij za zapisovanje podatkov o kraju, komuniciranje na daljavo in vmesnik z inteligentnimi prometnimi sistemi bodo zahtevali obdelavo osebnih podatkov. Uporabljati je treba zakonodajo Unije o varstvu posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in prostem pretoku takih podatkov, zlasti Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (9).

| (16) | Za zagotovitev poštene konkurence na notranjem trgu cestnega prometa in jasnega sporočila voznikom in prevoznim podjetjem je treba brez poseganja v načelo subsidiarnosti
  uskladiti opredelitev "zelo hude kršitve" te uredbe, ki naj bo zavezujoča, ter
  za "zelo hude" kršitve (kakor so določene v Direktivi Komisije 2009/5/ES z dne 30. januarja 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (10)) naložiti najvišjo kategorijo kazni držav članic.
  Ravno tako bi si bilo treba prizadevati, da so izrečene kazni za kršitve vedno učinkovite, odvračilne in sorazmerne. Zlasti bi bilo treba sprejeti konkretne ukrepe za odpravo pretirano visokih kazni za manjše kršitve. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev poštene konkurence na notranjem trgu cestnega prometa in jasnega sporočila voznikom in prevoznim podjetjem je treba brez poseganja v načelo subsidiarnosti
  uskladiti opredelitev "zelo hude kršitve" te uredbe, ki naj bo zavezujoča, ter
  za "zelo hude" kršitve (kakor so določene v Direktivi Komisije 2009/5/ES z dne 30. januarja 2009 o spremembi Priloge III k Direktivi 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (10)) naložiti najvišjo kategorijo kazni držav članic.
  Ravno tako bi si bilo treba prizadevati, da so izrečene kazni za kršitve vedno učinkovite, odvračilne in sorazmerne. Zlasti bi bilo treba sprejeti konkretne ukrepe za odpravo pretirano visokih kazni za manjše kršitve. [Sprememba 3]

| (16a) | Različna pravila za izračunavanje dnevnega časa vožnje povzročajo neenotno uporaba Uredbe (ES) št. 561/2006 in ustvarjajo pravno negotovost za voznike in prevozna podjetja v mednarodnih prevozih. Da bi zagotovili jasno, učinkovito, sorazmerno in enotno izvajanje socialnih predpisov v cestnem prometu, je nujno potrebno, da organi držav članic enotno uporabljajo pravila. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(16a)

Različna pravila za izračunavanje dnevnega časa vožnje povzročajo neenotno uporaba Uredbe (ES) št. 561/2006 in ustvarjajo pravno negotovost za voznike in prevozna podjetja v mednarodnih prevozih. Da bi zagotovili jasno, učinkovito, sorazmerno in enotno izvajanje socialnih predpisov v cestnem prometu, je nujno potrebno, da organi držav članic enotno uporabljajo pravila. [Sprememba 4]

| (17) | S prilagoditvami Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), podpisanega v Ženevi 1. julija 1970, skupaj s šestimi spremembami, ki so shranjene pri generalnem sekretarju Združenih narodov, je postala uporaba
  digitalnega
  tahografa iz Priloge IB obvezna za vozila, registrirana v sosednjih tretjih državah. Ker spremembe tahografov, ki jih uvaja ta uredba, neposredno vplivajo na te države, morajo te imeti možnost sodelovanja v dialogu o tehničnih zadevah
  ter o uvedbi enotnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij o vozniških karticah
  . Zato je treba vzpostaviti forum o tahografih. [Sprememba 5, ta sprememba "digitalni tahograf" velja za celotno besedilo] |
| --- | --- |

(17)

S prilagoditvami Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), podpisanega v Ženevi 1. julija 1970, skupaj s šestimi spremembami, ki so shranjene pri generalnem sekretarju Združenih narodov, je postala uporaba
  digitalnega
  tahografa iz Priloge IB obvezna za vozila, registrirana v sosednjih tretjih državah. Ker spremembe tahografov, ki jih uvaja ta uredba, neposredno vplivajo na te države, morajo te imeti možnost sodelovanja v dialogu o tehničnih zadevah
  ter o uvedbi enotnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij o vozniških karticah
  . Zato je treba vzpostaviti forum o tahografih. [Sprememba 5, ta sprememba "digitalni tahograf" velja za celotno besedilo]

| (18) | Da se odrazi tehnični razvoj, bi bilo treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s prilagoditvijo prilog I, IB in II tehničnemu napredku in dopolnitev Priloge IB s tehničnimi specifikacijami, ki so potrebne za avtomatsko zapisovanje podatkov o kraju, omogočanje komunikacije na daljavo in za zagotovitev vmesnika z inteligentnimi prometnimi sistemi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(18)

Da se odrazi tehnični razvoj, bi bilo treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s prilagoditvijo prilog I, IB in II tehničnemu napredku in dopolnitev Priloge IB s tehničnimi specifikacijami, ki so potrebne za avtomatsko zapisovanje podatkov o kraju, omogočanje komunikacije na daljavo in za zagotovitev vmesnika z inteligentnimi prometnimi sistemi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (19) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi s testiranji na terenu, elektronsko izmenjavo podatkov o vozniških karticah med državami članicami in usposabljanjem inšpektorjev, je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11). |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe v zvezi s testiranji na terenu, elektronsko izmenjavo podatkov o vozniških karticah med državami članicami in usposabljanjem inšpektorjev, je treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11).

| (20) | Za sprejetje postopkov, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju testiranj na terenu, in obrazcev, ki se uporabljajo za spremljanje takih testov, ter metodologije za začetno in redno usposabljanje inšpektorjev je treba uporabiti svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(20)

Za sprejetje postopkov, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju testiranj na terenu, in obrazcev, ki se uporabljajo za spremljanje takih testov, ter metodologije za začetno in redno usposabljanje inšpektorjev je treba uporabiti svetovalni postopek.

| (21) | Za sprejetje specifikacij za elektronsko izmenjavo podatkov o vozniških karticah med državami članicami je treba uporabiti postopek preverjanja. |
| --- | --- |

(21)

Za sprejetje specifikacij za elektronsko izmenjavo podatkov o vozniških karticah med državami članicami je treba uporabiti postopek preverjanja.

| (21a) | Prevoz oseb in blaga se izvaja pod zelo različnimi pogoji in v zelo različnih okoliščinah. Zato bi bilo treba čim prej, vendar najpozneje do konca leta 2013, predložiti revizijo zahtev za uporabo tahografa ter predpisov o času vožnje in počitku za voznike avtobusa. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(21a)

Prevoz oseb in blaga se izvaja pod zelo različnimi pogoji in v zelo različnih okoliščinah. Zato bi bilo treba čim prej, vendar najpozneje do konca leta 2013, predložiti revizijo zahtev za uporabo tahografa ter predpisov o času vožnje in počitku za voznike avtobusa. [Sprememba 6]

| (21b) | Standarde in specifikacije je treba zasnovati tako, da so odprti in dopuščajo vključitev drugih funkcij, npr. zapisovalnika podatkov o nesrečah in e-klica na 112, v isto napravo po preverjanju Komisije. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(21b)

Standarde in specifikacije je treba zasnovati tako, da so odprti in dopuščajo vključitev drugih funkcij, npr. zapisovalnika podatkov o nesrečah in e-klica na 112, v isto napravo po preverjanju Komisije. [Sprememba 7]

| (22) | Uredbo (EGS) št. 3821/85 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(22)

Uredbo (EGS) št. 3821/85 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 se spremeni:

| (-1) | Naslov se nadomesti z naslednjim:



  "Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografih v cestnem prometu" [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(-1)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| (1) | Členi 1 do 21 se nadomestijo z naslednjimi členi:
  "POGLAVJE I
  Načela in
  , področje uporabe
  in zahteve

  [Sprememba 9]


  Člen 1


  Vsebina in načelo

  načela [Sprememba 10]


  1.
     Ta uredba opredeljuje
  obveznosti in
  zahteve za

  v zvezi s
  konstrukcijo, vgradnjo, uporabo
  , testiranjem
  in testiranje

  nadzorom
  tahografov, ki se uporabljajo v cestnem prometu za nadzor skladnosti z Uredbo (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (12), Direktivo 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (13) in Direktivo 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (14). [Sprememba 11]



  1a.
     
  Ta uredba določa pogoje in zahteve, da se lahko informacije in podatki, zapisani, obdelani ali shranjeni v tahografu iz člena 2, uporabijo tudi za druge namene kot nadzor skladnosti z zakonodajo iz odstavka 1 tega člena. [Sprememba 12]



  2.
     Tahograf po konstrukciji, vgradnji, uporabi in kontrolnih pregledih ustreza zahtevam te uredbe.

  Člen 2


  Opredelitve pojmov

  1.   V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (ES) št. 561/2006.
  2.   Poleg opredelitev pojmov iz odstavka 1 veljajo za namene te uredbe naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | "tahograf" pomeni opremo, ki se namesti v cestna vozila, za avtomatsko ali polavtomatsko prikazovanje, zapisovanje, tiskanje, hranjenje in izpisovanje podatkov o gibanju
  , hitrosti in masi
  teh vozil in o določenih delovnih obdobjih njihovih voznikov

  v različnih časovnih obdobjih v dnevnem delovnem času voznika ter podatkov iz člena 30 te uredbe
  ; [Spremembe 13, 147 in 148] |
| --- | --- | --- |

(1)

Členi 1 do 21 se nadomestijo z naslednjimi členi:

"POGLAVJE I

Načela in
  , področje uporabe
  in zahteve

  [Sprememba 9]

Člen 1

Vsebina in načelo

  načela [Sprememba 10]

1.
     Ta uredba opredeljuje
  obveznosti in
  zahteve za

  v zvezi s
  konstrukcijo, vgradnjo, uporabo
  , testiranjem
  in testiranje

  nadzorom
  tahografov, ki se uporabljajo v cestnem prometu za nadzor skladnosti z Uredbo (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (12), Direktivo 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (13) in Direktivo 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (14). [Sprememba 11]

1a.
     
  Ta uredba določa pogoje in zahteve, da se lahko informacije in podatki, zapisani, obdelani ali shranjeni v tahografu iz člena 2, uporabijo tudi za druge namene kot nadzor skladnosti z zakonodajo iz odstavka 1 tega člena. [Sprememba 12]

2.
     Tahograf po konstrukciji, vgradnji, uporabi in kontrolnih pregledih ustreza zahtevam te uredbe.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (ES) št. 561/2006.

2.   Poleg opredelitev pojmov iz odstavka 1 veljajo za namene te uredbe naslednje opredelitve pojmov:

(a)

"tahograf" pomeni opremo, ki se namesti v cestna vozila, za avtomatsko ali polavtomatsko prikazovanje, zapisovanje, tiskanje, hranjenje in izpisovanje podatkov o gibanju
  , hitrosti in masi
  teh vozil in o določenih delovnih obdobjih njihovih voznikov

  v različnih časovnih obdobjih v dnevnem delovnem času voznika ter podatkov iz člena 30 te uredbe
  ; [Spremembe 13, 147 in 148]

| (b) | "enota vozila" pomeni zapisovalno napravo

  tahograf
  , razen zaznavala gibanja in povezovalnih kablov zaznavala gibanja. Enota v vozilu je lahko ena sama enota ali več enot, porazdeljenih po vozilu, če izpolnjuje varnostne zahteve te uredbe
  . Enota v vozilu obsega procesno enoto, pomnilnik podatkov, uro realnega časa, dve vmesniški napravi za pametne kartice (voznikovo in sovoznikovo), tiskalnik, prikazovalnik, enoto za vizualno opozarjanje, konektor za umerjanje/prenos podatkov in priprave za uporabnikovo vnašanje podatkov
  ; [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(b)

"enota vozila" pomeni zapisovalno napravo

  tahograf
  , razen zaznavala gibanja in povezovalnih kablov zaznavala gibanja. Enota v vozilu je lahko ena sama enota ali več enot, porazdeljenih po vozilu, če izpolnjuje varnostne zahteve te uredbe
  . Enota v vozilu obsega procesno enoto, pomnilnik podatkov, uro realnega časa, dve vmesniški napravi za pametne kartice (voznikovo in sovoznikovo), tiskalnik, prikazovalnik, enoto za vizualno opozarjanje, konektor za umerjanje/prenos podatkov in priprave za uporabnikovo vnašanje podatkov
  ; [Sprememba 14]

| (c) | "zaznavalo gibanja" pomeni del zapisovalne naprave, ki daje signal, ustrezen hitrosti in/ali prevoženi poti vozila; |
| --- | --- |

(c)

"zaznavalo gibanja" pomeni del zapisovalne naprave, ki daje signal, ustrezen hitrosti in/ali prevoženi poti vozila;

| (ca) | "zaznavalo mase" pomeni del digitalnega tahografa, ki zbira informacije o masi vozila in s tem zapisuje podatke o natovarjanju in raztovarjanju vozila; [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(ca)

"zaznavalo mase" pomeni del digitalnega tahografa, ki zbira informacije o masi vozila in s tem zapisuje podatke o natovarjanju in raztovarjanju vozila; [Sprememba 149]

| (d) | "tahografska kartica" pomeni pametno kartico, ki je predvidena za uporabo s tahografom in omogoča identifikacijo vloge imetnika kartice

  pri tahografu, dostopne pravice imetnika do podatkov
  ter prenos in shranjevanje podatkov s tahografom; [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(d)

"tahografska kartica" pomeni pametno kartico, ki je predvidena za uporabo s tahografom in omogoča identifikacijo vloge imetnika kartice

  pri tahografu, dostopne pravice imetnika do podatkov
  ter prenos in shranjevanje podatkov s tahografom; [Sprememba 15]

| (e) | "tahografski vložek" pomeni vložek za zapis in shranjevanje zapisanih podatkov, ki se vstavi v
  analogni
  tahograf iz Priloge I in na katerega njegovi pisalni mehanizmi zapisujejo potrebne informacije v obliki neprekinjenega zapisa; [Sprememba 16, ta sprememba "analogni tahograf" velka za celotno besedilo] |
| --- | --- |

(e)

"tahografski vložek" pomeni vložek za zapis in shranjevanje zapisanih podatkov, ki se vstavi v
  analogni
  tahograf iz Priloge I in na katerega njegovi pisalni mehanizmi zapisujejo potrebne informacije v obliki neprekinjenega zapisa; [Sprememba 16, ta sprememba "analogni tahograf" velka za celotno besedilo]

| (f) | "vozniška kartica" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo določenemu vozniku; ta kartica identificira voznika in omogoča shranjevanje podatkov o dejavnosti voznika; |
| --- | --- |

(f)

"vozniška kartica" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo določenemu vozniku; ta kartica identificira voznika in omogoča shranjevanje podatkov o dejavnosti voznika;

| (fa) | "analogni tahograf" pomeni tahograf z uporabo tahografskega vložka v skladu s to uredbo; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(fa)

"analogni tahograf" pomeni tahograf z uporabo tahografskega vložka v skladu s to uredbo; [Sprememba 17]

| (fb) | "digitalni tahograf" pomeni tahograf z uporabo tahografske kartice v skladu s to uredbo; [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(fb)

"digitalni tahograf" pomeni tahograf z uporabo tahografske kartice v skladu s to uredbo; [Sprememba 18]

| (g) | "kontrolna kartica" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo pristojnemu nacionalnemu nadzornemu organu; ta kartica identificira nadzorni organ in neobvezno tudi inšpektorja ter omogoča dostop do branja, izpisa in/ali prenosa podatkov, ki so shranjeni v podatkovnem pomnilniku ali, na vozniških karticah
  in na kartici servisne delavnice
  ; [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(g)

"kontrolna kartica" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo pristojnemu nacionalnemu nadzornemu organu; ta kartica identificira nadzorni organ in neobvezno tudi inšpektorja ter omogoča dostop do branja, izpisa in/ali prenosa podatkov, ki so shranjeni v podatkovnem pomnilniku ali, na vozniških karticah
  in na kartici servisne delavnice
  ; [Sprememba 19]

| (h) | "kartica podjetja" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo lastniku ali imetniku vozil, opremljenih s tahografom; ta kartica

  in ki
  identificira lastnika ali imetnika in omogoča prikazovanje, prenos in izpis podatkov, shranjenih v tahografu, ki ga je zaklenil ta lastnik ali imetnik; |
| --- | --- |

(h)

"kartica podjetja" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo lastniku ali imetniku vozil, opremljenih s tahografom; ta kartica

  in ki
  identificira lastnika ali imetnika in omogoča prikazovanje, prenos in izpis podatkov, shranjenih v tahografu, ki ga je zaklenil ta lastnik ali imetnik;

| (i) | "kartica servisne delavnice" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo proizvajalcu

  določenemu osebju proizvajalca
  tahografa, serviserju, proizvajalcu vozil ali servisni delavnici, odobrenim v navedeni državi članici; ta kartica identificira imetnika kartice in omogoča testiranje, umerjanje in/ali prenos tahografa

  tahografov
  ; [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(i)

"kartica servisne delavnice" pomeni tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo proizvajalcu

  določenemu osebju proizvajalca
  tahografa, serviserju, proizvajalcu vozil ali servisni delavnici, odobrenim v navedeni državi članici; ta kartica identificira imetnika kartice in omogoča testiranje, umerjanje in/ali prenos tahografa

  tahografov
  ; [Sprememba 20]

| (j) | "dnevno delo"

  "dnevni delovni čas"
  pomeni obdobje, ki ga sestavlja čas vožnje, časi vseh ostalih delovnih opravil, čas pripravljenosti na delo, čas odmora med delom in dnevnega počitka, ki ne presegajo devet ur

  se začne, ko voznik aktivira tahograf po tedenskem ali dnevnem času, oziroma, če je dnevni čas počitka razdeljen v ločena obdobja, po času počitka, ki traja vsaj devet ur
  .
  Konča se z začetkom dnevnega časa počitka, oziroma, če je dnevni čas počitka razdeljen v ločena obdobja, z začetkom časa počitka, ki traja vsaj devet zaporednih ur; [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(j)

"dnevno delo"

  "dnevni delovni čas"
  pomeni obdobje, ki ga sestavlja čas vožnje, časi vseh ostalih delovnih opravil, čas pripravljenosti na delo, čas odmora med delom in dnevnega počitka, ki ne presegajo devet ur

  se začne, ko voznik aktivira tahograf po tedenskem ali dnevnem času, oziroma, če je dnevni čas počitka razdeljen v ločena obdobja, po času počitka, ki traja vsaj devet ur
  .
  Konča se z začetkom dnevnega časa počitka, oziroma, če je dnevni čas počitka razdeljen v ločena obdobja, z začetkom časa počitka, ki traja vsaj devet zaporednih ur; [Sprememba 21]

| (ja) | "aktivacija" pomeni fazo, v kateri se vzpostavi polna delovna sposobnost tahografa in vse funkcije, vključno z varnostnimi funkcijami; za aktivacijo tahografa je potrebna kartica servisne delavnice; [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(ja)

"aktivacija" pomeni fazo, v kateri se vzpostavi polna delovna sposobnost tahografa in vse funkcije, vključno z varnostnimi funkcijami; za aktivacijo tahografa je potrebna kartica servisne delavnice; [Sprememba 22]

| (jb) | "ugotavljanje pristnosti" pomeni funkcijo, namenjeno ugotavljanju in preverjanju priglašene identitete; [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(jb)

"ugotavljanje pristnosti" pomeni funkcijo, namenjeno ugotavljanju in preverjanju priglašene identitete; [Sprememba 23]

| (jc) | "pristnost" pomeni lastnost, da informacija prihaja od vira, čigar identiteto je mogoče preveriti; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(jc)

"pristnost" pomeni lastnost, da informacija prihaja od vira, čigar identiteto je mogoče preveriti; [Sprememba 24]

| (jd) | "umerjanje" pomeni posodobitev ali potrditev parametrov vozila, ki se hranijo v pomnilniku podatkov. Parametri vozila vsebujejo identifikacijo vozila in njegove značilnosti; za umerjanje tahografa je potrebna kartica servisne delavnice;[Sprememba 25] |
| --- | --- |

(jd)

"umerjanje" pomeni posodobitev ali potrditev parametrov vozila, ki se hranijo v pomnilniku podatkov. Parametri vozila vsebujejo identifikacijo vozila in njegove značilnosti; za umerjanje tahografa je potrebna kartica servisne delavnice;[Sprememba 25]

| (je) | "prenos podatkov" pomeni kopiranje dela ali popolnega niza datotek, shranjenih na pomnilniku podatkov v vozilu ali v spominu tahografske kartice skupaj z digitalnim podpisom, pri čemer so ti podatki potrebni za preverjanje skladnosti z določbami iz Uredbe (ES) št. 561/2006;[Sprememba 26] |
| --- | --- |

(je)

"prenos podatkov" pomeni kopiranje dela ali popolnega niza datotek, shranjenih na pomnilniku podatkov v vozilu ali v spominu tahografske kartice skupaj z digitalnim podpisom, pri čemer so ti podatki potrebni za preverjanje skladnosti z določbami iz Uredbe (ES) št. 561/2006;[Sprememba 26]

| (jf) | "dogodek" pomeni delovanje, ki ga zazna tahograf, katerega vzrok je lahko poskus zlorabe;[Sprememba 27] |
| --- | --- |

(jf)

"dogodek" pomeni delovanje, ki ga zazna tahograf, katerega vzrok je lahko poskus zlorabe;[Sprememba 27]

| (jg) | "napaka" pomeni nenormalno delovanje, ki ga zazna tahograf, katerega vzrok je lahko nepravilno delovanje ali okvara opreme; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(jg)

"napaka" pomeni nenormalno delovanje, ki ga zazna tahograf, katerega vzrok je lahko nepravilno delovanje ali okvara opreme; [Sprememba 28]

| (jh) | "namestitev" pomeni vgradnjo tahografa v vozilo; [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(jh)

"namestitev" pomeni vgradnjo tahografa v vozilo; [Sprememba 29]

| (ji) | "neveljavna kartica" pomeni kartico, ki je zaznana kot kartica z napako ali pri kateri začetno ugotavljanje pristnosti ni bilo uspešno ali kateri se veljavnost še ni začela oziroma je že potekla; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(ji)

"neveljavna kartica" pomeni kartico, ki je zaznana kot kartica z napako ali pri kateri začetno ugotavljanje pristnosti ni bilo uspešno ali kateri se veljavnost še ni začela oziroma je že potekla; [Sprememba 30]

| (jj) | "redna kontrola" pomeni skupek del, opravljenih za to, da se preveri, ali tahograf deluje pravilno in ali njegove nastavitve ustrezajo parametrom vozila; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(jj)

"redna kontrola" pomeni skupek del, opravljenih za to, da se preveri, ali tahograf deluje pravilno in ali njegove nastavitve ustrezajo parametrom vozila; [Sprememba 31]

| (jk) | "tiskalnik" pomeni del tahografa, ki omogoča izpisovanje shranjenih podatkov; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(jk)

"tiskalnik" pomeni del tahografa, ki omogoča izpisovanje shranjenih podatkov; [Sprememba 32]

| (jl) | "popravilo" pomeni kakršno koli popravilo zaznavala gibanja ali enote v vozilu, pri katerem je potreben odklop napajanja, odklop od drugih delov tahografa ali odpiranje; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(jl)

"popravilo" pomeni kakršno koli popravilo zaznavala gibanja ali enote v vozilu, pri katerem je potreben odklop napajanja, odklop od drugih delov tahografa ali odpiranje; [Sprememba 33]

| (jm) | "homologacija" pomeni postopek, s katerim država članica potrdi, da tahograf (ali sestavni del), programska oprema ali tahografska kartica, ki se pregleduje, izpolnjuje zahteve te uredbe; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(jm)

"homologacija" pomeni postopek, s katerim država članica potrdi, da tahograf (ali sestavni del), programska oprema ali tahografska kartica, ki se pregleduje, izpolnjuje zahteve te uredbe; [Sprememba 34]

| (jn) | "identifikacija vozila" pomeni številke, ki identificirajo vozilo: registrsko številko vozila (VRN) z oznako države, v kateri je vozilo registrirano, in identifikacijsko številko vozila (VIN); [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(jn)

"identifikacija vozila" pomeni številke, ki identificirajo vozilo: registrsko številko vozila (VRN) z oznako države, v kateri je vozilo registrirano, in identifikacijsko številko vozila (VIN); [Sprememba 35]

| (jo) | "interoperabilnost" pomeni zmožnost sistemov ter osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij in znanja; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(jo)

"interoperabilnost" pomeni zmožnost sistemov ter osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij in znanja; [Sprememba 36]

| (jp) | "vmesnik" pomeni napravo med sistemi, ki omogoča povezovanje in komuniciranje sistemov. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(jp)

"vmesnik" pomeni napravo med sistemi, ki omogoča povezovanje in komuniciranje sistemov. [Sprememba 37]

Člen 3

Področje uporabe

1.   Zapisovalna naprava se vgradi in uporablja v vozilih, ki so registrirana v državi članici, se uporabljajo za prevoz oseb ali blaga po cesti in spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 561/2006.

2.   Države članice lahko vozila, ki so navedena v členu 13(1) in 13(3) Uredbe (ES) št. 561/2006, izvzamejo iz uporabe te uredbe.

3.   Države članice lahko po predhodnem dovoljenju Komisije izvzamejo iz uporabe te uredbe vozila za prevoze iz člena 14(1) Uredbe (ES) št. 561/2006.

Države članice lahko izvzamejo iz uporabe te uredbe vozila za prevoze iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 561/2006, o čemer takoj uradno obvestijo Komisijo.

3a.
     
  Do leta 2020 se vsa vozila, ki niso izvzeta iz uporabe te uredbe v skladu z odstavkoma 2 in 3, opremijo s pametnim tahografom v smislu te uredbe. [Sprememba 38]

4.   Države članice lahko za notranji promet zahtevajo vgradnjo in uporabo tahografa skladno s to uredbo pri vsakem vozilu, za katero se vgradnja in uporaba tahografa po odstavku 1 ne zahtevata.

Člen 3a

Bistvene zahteve

1.
     
  Tahografi, tahografske kartice in tahografski vložki morajo izpolnjevati stroge tehnične, funkcionalne in druge zahteve, da se zagotovi, da izpolnjujejo bistvene zahteve iz odstavka 2 ter da dosegajo cilje te uredbe.

2.
     
  Da se omogoči učinkovit nadzor nad skladnostjo z veljavno socialno zakonodajo, mora tahograf izpolnjevati naslednje bistvene zahteve, in sicer:

| (a) | zapisuje točne in zanesljive podatke o voznikovi dejavnosti in vozilu; |
| --- | --- |

(a)

zapisuje točne in zanesljive podatke o voznikovi dejavnosti in vozilu;

| (b) | je varen, da se zagotovita celovitost in izvor vira podatkov, ki se zapišejo v enotah v vozilu, zaznavalih gibanja in na tahografskih karticah ter od tod pridobijo; |
| --- | --- |

(b)

je varen, da se zagotovita celovitost in izvor vira podatkov, ki se zapišejo v enotah v vozilu, zaznavalih gibanja in na tahografskih karticah ter od tod pridobijo;

| (c) | je interoperabilen; |
| --- | --- |

(c)

je interoperabilen;

| (d) | je prijazen uporabnikom. |
| --- | --- |

(d)

je prijazen uporabnikom.

3.
     
  Tahograf se izdela in uporablja tako, da se zagotovita zasebnost in varstvo osebnih podatkov.

4.
     
  Tahograf je nameščen v vozilo tako, da je v celoti dosegljiv in berljiv iz voznikovega običajnega sedečega položaja, da vozniku med vožnjo omogoča varen dostop in upravljanje potrebnih funkcij iz sedečega položaja ter da ne preusmerja njegove pozornosti s ceste.

5.
     
  Prenos podatkov poteka z minimalnim časovnim zaostankom za prevozna podjetja in voznike.

6.
     
  Pri prenosu se noben shranjeni podatek ne sme spremeniti ali zbrisati. Prenos datoteke s podrobnimi podatki o hitrosti ni potreben za zagotovitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 561/2006, vendar se lahko prenos izvede in datoteka uporabi v druge namene, na primer za preiskavo nesreče. [Sprememba 39]

Člen 3b

Funkcije tahografa

Tahograf zagotavlja naslednje funkcije:

| (1) | spremljanje kartic, njihovo vstavljanje in izvlečenje, |
| --- | --- |

(1)

spremljanje kartic, njihovo vstavljanje in izvlečenje,

| (2) | merjenje hitrosti in razdalj, |
| --- | --- |

(2)

merjenje hitrosti in razdalj,

| (3) | merjenje časa, |
| --- | --- |

(3)

merjenje časa,

| (4) | spremljanje voznikovih dejavnosti, |
| --- | --- |

(4)

spremljanje voznikovih dejavnosti,

| (5) | spremljanje stanja vožnje, |
| --- | --- |

(5)

spremljanje stanja vožnje,

| (6) | voznikove ročne vnose, |
| --- | --- |

(6)

voznikove ročne vnose,

| (7) | vnos krajev, kjer se začne in/ali konča dnevni delovni čas, |
| --- | --- |

(7)

vnos krajev, kjer se začne in/ali konča dnevni delovni čas,

| (8) | ročni vnos voznikovih dejavnosti, |
| --- | --- |

(8)

ročni vnos voznikovih dejavnosti,

| (9) | vnos posebnih pogojev, |
| --- | --- |

(9)

vnos posebnih pogojev,

| (10) | upravljanje blokad s strani podjetja, |
| --- | --- |

(10)

upravljanje blokad s strani podjetja,

| (11) | spremljanje nadzornih dejavnosti, |
| --- | --- |

(11)

spremljanje nadzornih dejavnosti,

| (12) | zaznavanje dogodkov in/ali napak, |
| --- | --- |

(12)

zaznavanje dogodkov in/ali napak,

| (13) | vgrajene preskuse in preskuse lastnega delovanja, |
| --- | --- |

(13)

vgrajene preskuse in preskuse lastnega delovanja,

| (14) | branje iz pomnilnika podatkov, |
| --- | --- |

(14)

branje iz pomnilnika podatkov,

| (15) | zapisovanje in shranjevanje v pomnilniku podatkov, |
| --- | --- |

(15)

zapisovanje in shranjevanje v pomnilniku podatkov,

| (16) | branje s tahografskih kartic, |
| --- | --- |

(16)

branje s tahografskih kartic,

| (17) | zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice, |
| --- | --- |

(17)

zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice,

| (18) | prikazovanje, |
| --- | --- |

(18)

prikazovanje,

| (19) | tiskanje, |
| --- | --- |

(19)

tiskanje,

| (20) | opozarjanje, |
| --- | --- |

(20)

opozarjanje,

| (21) | prenos podatkov na zunanje medije, |
| --- | --- |

(21)

prenos podatkov na zunanje medije,

| (22) | iznos podatkov na dodatne zunanje naprave, |
| --- | --- |

(22)

iznos podatkov na dodatne zunanje naprave,

| (23) | umerjanje, |
| --- | --- |

(23)

umerjanje,

| (24) | nastavljanje časa, |
| --- | --- |

(24)

nastavljanje časa,

| (25) | prikaz preostalega časa vožnje, |
| --- | --- |

(25)

prikaz preostalega časa vožnje,

| (26) | prikaz opravljenih odmorov. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(26)

prikaz opravljenih odmorov. [Sprememba 40]

Člen 3c

Podatki, ki se morajo zapisovati

1.
     
  Digitalni tahograf zapisuje naslednje podatke:

| (a) | prevoženo razdaljo in hitrost vozila, |
| --- | --- |

(a)

prevoženo razdaljo in hitrost vozila,

| (b) | merjenje časa, |
| --- | --- |

(b)

merjenje časa,

| (c) | kraj začetka in konca dnevnega delovnega časa voznika in vsakega prevoza, |
| --- | --- |

(c)

kraj začetka in konca dnevnega delovnega časa voznika in vsakega prevoza,

| (d) | podatke o vozniku, |
| --- | --- |

(d)

podatke o vozniku,

| (e) | dejavnost voznika, |
| --- | --- |

(e)

dejavnost voznika,

| (f) | podatke o umerjanju, vključno s podatki o servisni delavnici, |
| --- | --- |

(f)

podatke o umerjanju, vključno s podatki o servisni delavnici,

| (g) | dogodke in napake. |
| --- | --- |

(g)

dogodke in napake.

2.
     
  Analogni tahograf zapisuje vsaj podatke iz odstavka 1(a), (b) in (e).

3.
     
  Dostop do shranjenih podatkov v tahografu se lahko vedno omogoči:

| (a) | pristojnim nadzornim organom za opravljanje preverjanj in |
| --- | --- |

(a)

pristojnim nadzornim organom za opravljanje preverjanj in

| (b) | zadevnim prevoznim podjetjem, da lahko izpolnijo svoje pravne obveznosti, zlasti iz členov 28 in 29. |
| --- | --- |

(b)

zadevnim prevoznim podjetjem, da lahko izpolnijo svoje pravne obveznosti, zlasti iz členov 28 in 29.

Dostop do podatkov, ki vsebujejo osebne podatke, se zagotovi samo po pridobitvi ustreznega dovoljenja v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov. [Sprememba 41]

Člen 3d

Prikazovalnik

1.
     
  Tahograf omogoča prikaz:

| (a) | privzetih podatkov, |
| --- | --- |

(a)

privzetih podatkov,

| (b) | podatkov o opozorilih, |
| --- | --- |

(b)

podatkov o opozorilih,

| (c) | podatkov o dostopu do menijev, |
| --- | --- |

(c)

podatkov o dostopu do menijev,

| (d) | drugih podatkov, ki jih zahteva uporabnik v skladu s členom 3c(1), |
| --- | --- |

(d)

drugih podatkov, ki jih zahteva uporabnik v skladu s členom 3c(1),

| (e) | informacij o vozniku:








  — | če je njegova tekoča dejavnost VOŽNJA, trenutni čas neprekinjene vožnje in trenutni skupni čas odmorov, |
| --- | --- | --- |

(e)

informacij o vozniku:

—

če je njegova tekoča dejavnost VOŽNJA, trenutni čas neprekinjene vožnje in trenutni skupni čas odmorov,

| — | če njegova tekoča dejavnost NI VOŽNJA, dosedanji čas te dejavnosti (od takrat, ko je to dejavnost izbral) in njegov skupni čas odmorov. |
| --- | --- |

—

če njegova tekoča dejavnost NI VOŽNJA, dosedanji čas te dejavnosti (od takrat, ko je to dejavnost izbral) in njegov skupni čas odmorov.

2.
     
  Tahograf lahko prikazuje tudi druge podatke, če je te dodatne podatke mogoče jasno ločiti od zgoraj zahtevanih podatkov.

3.
     
  Če ni potreben prikaz drugih informacij, tahograf po privzetem dogovoru prikaže naslednje podatke:

| — | čas, |
| --- | --- |

—

čas,

| — | način delovanja, |
| --- | --- |

—

način delovanja,

| — | trenutno dejavnost voznika in trenutno dejavnost sovoznika. |
| --- | --- |

—

trenutno dejavnost voznika in trenutno dejavnost sovoznika.

Prikaz podatkov o vsakem vozniku mora biti jasen, enostaven in nedvoumen. Če ni mogoče sočasno prikazovati informacij o vozniku in sovozniku, mora tahograf po privzetem dogovoru prikazovati informacije o vozniku in uporabniku omogočati tudi izbiro prikaza informacij o sovozniku.

4.
     
  Tahograf prikaže opozorilne informacije v skladu s členom 3d. Lahko je dodan tudi besedni opis opozorila v izbranem voznikovem jeziku. [Sprememba 42]

Člen 3e

Opozorila

1.
     
  Tahograf voznika opozori, ko zazna kak dogodek in/ali napako. Tahograf voznika opozori 15 minut, preden je presežen maksimalni dovoljeni čas neprekinjene vožnje in ko je ta čas dosežen.

2.
     
  Opozorilo je vizualno. Vizualna opozorila so taka, da jih uporabnik jasno zazna, prilagojena voznikovemu vidnemu polju in jasno čitljiva podnevi in ponoči. Vizualno opozorilo je lahko dopolnjeno tudi z zvočnim opozorilom.

3.
     
  Opozorila trajajo najmanj 30 sekund, razen če jih uporabnik potrdi s pritiskom na katero koli tipko na tahografu.

4.
     
  Na tahografu se prikaže vzrok opozorila in ostane viden, dokler ga uporabnik ne potrdi z namensko tipko ali ukazom na tahografu. Dodatna opozorila so dovoljena, če jih voznik ne more zamenjati z zgoraj opredeljenimi opozorili. [Sprememba 43]

Člen 3f

Varstvo podatkov in zasebnost

1.
     
  Obdelava osebnih podatkov v okviru te uredbe se opravlja v skladu z Direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES ter pod nadzorom neodvisnega javnega organa države članice, ki je opredeljen v členu 28 Direktive 95/46/ES.

2.
     
  Obdelujejo se samo podatki, ki so nujno potrebni za obdelavo.

3.
     
  Specifikacije iz te uredbe zagotavljajo zaupnost osebnih podatkov, ki se beležijo, obdelujejo in hranijo v tahografu, in celovitost podatkov ter preprečujejo goljufije in nezakonito prirejanje teh podatkov.

Sprejmejo se ustrezni varnostni ukrepi, s katerimi se zagotovi varstvo osebnih podatkov, zlasti v zvezi z:

| — | uporabo globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za zapisovanje določanja kraja, ki je predvidena v členu 4; |
| --- | --- |

—

uporabo globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za zapisovanje določanja kraja, ki je predvidena v členu 4;

| — | uporabo komunikacije na daljavo za potrebe nadzora, ki je predvidena v členu 5; |
| --- | --- |

—

uporabo komunikacije na daljavo za potrebe nadzora, ki je predvidena v členu 5;

| — | z uporabo tahografa z usklajenim vmesnikom, ki je predvidena v členu 6; |
| --- | --- |

—

z uporabo tahografa z usklajenim vmesnikom, ki je predvidena v členu 6;

| — | elektronsko izmenjavo informacij o vozniških karticah, ki je predvidena v členu 26; |
| --- | --- |

—

elektronsko izmenjavo informacij o vozniških karticah, ki je predvidena v členu 26;

| — | s hranjenjem zapisov pri prevoznih podjetjih, kakor je predvideno v členu 29. |
| --- | --- |

—

s hranjenjem zapisov pri prevoznih podjetjih, kakor je predvideno v členu 29.

4.
     
  Lastniki vozil in/ali prevozna podjetja izpolnjujejo ustrezne določbe o varstvu osebnih podatkov.

5.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov in delovna skupina organov za varstvo podatkov iz člena 29 sodelujeta na forumu o tahografu iz člena 41 te uredbe, s čimer bi spodbudili dobre prakse pri varstvu podatkov.

6.
     
  Pri vsaki čezmejni izmenjavi podatkov z organi tretje države v okviru uporabe te uredbe je treba poskrbeti za ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov, s katerimi se zagotovi ustrezna raven varstva v skladu s členoma 25 in 26 Direktive 95/46/ES. [Sprememba 44]

Člen 3g

Specifikacije

1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 39, s katerimi sprejme podrobne specifikacije, ki so potrebne za spremembe in dopolnitve prilog k tej uredbi, da se zagotovi skladnost tahografov, tahografskih kartic in programske opreme, ki jo uporabljajo inšpektorji za analizo in razlaganje shranjenih podatkov v tahografu, z načeli in zahtevami, določenimi v tej uredbi, zlasti v poglavjih I in II.

2.
     
  Komisija do ... (15). sprejme podrobne specifikacije iz odstavka 1.

3.
     
  Specifikacija lahko po potrebi in glede na področje, na katerega se nanaša, vključuje naslednje vrste določb:

| (a) | funkcionalne določbe, ki opisujejo vloge različnih uporabnikov in pretok informacij med njimi; |
| --- | --- |

(a)

funkcionalne določbe, ki opisujejo vloge različnih uporabnikov in pretok informacij med njimi;

| (b) | tehnične določbe, ki zagotavljajo, da tehnična sredstva izpolnjujejo funkcionalne določbe in zahteve, določene v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

tehnične določbe, ki zagotavljajo, da tehnična sredstva izpolnjujejo funkcionalne določbe in zahteve, določene v tej uredbi;

| (c) | organizacijske določbe, ki opisujejo postopkovne obveznosti različnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(c)

organizacijske določbe, ki opisujejo postopkovne obveznosti različnih zainteresiranih strani;

| (d) | storitvene določbe, ki opisujejo različne ravni storitev in njihovo vsebino. |
| --- | --- |

(d)

storitvene določbe, ki opisujejo različne ravni storitev in njihovo vsebino.

4.
     
  Specifikacije, kjer je ustrezno, temeljijo na standardih ter zagotavljajo interoperabilnost in združljivost med več različicami in generacijami enot v vozilu, tahografskih kartic in opreme izvršilnih organov.

5.
     
  Glede izvajanja funkcij pametnega tahografa iz Poglavja II specifikacije vsebujejo potrebne zahteve, da se zagotovi natančnost in zanesljivost podatkov, pridobljenih z uporabo zunanjih naprav, povezanih s tahografom.

6.
     
  Vsi podatki, ki se lahko brezžično ali elektronsko prenašajo iz tahografa ali zbirajo v njem ali zunaj njega, so v obliki javnih protokolov, ne glede na to, ali se zakonsko zahtevajo ali ne.

7.
     
  Komisija pred sprejetjem specifikacij iz poglavja II opravi oceno učinka, vključno z analizo stroškov in koristi. [Sprememba 45]

POGLAVJE II

Pametni tahograf

Člen 4

Zapisovanje podatkov o kraju

1.
     
  Za preprostejše preverjanje skladnosti z ustrezno zakonodajo se
  podatki o
  začetnem in končnem
  kraju se

  dnevnega delovnega časa ter vsakega prevoza
  zapisujejo, da se omogoči ugotovitev začetnega in končnega kraja delovnega dneva

  samodejno
  . Za ta namen morajo biti vozila, ki so prvič dana v promet [48 mesecev

  24 mesecev
  po začetku veljavnosti te uredbe]

  specifikacij iz tega člena in člena 3g
  , opremljena s tahografi, povezanimi z GNSS. [Sprememba 46]

1a.
     
  Kar zadeva povezavo tahografa z GNSS iz odstavka 1, se uporabljajo samo povezave s storitvijo satelitskega določanja položaja, ki storitev določanja položaja uporabljajo brezplačno. V tahografu se shranijo le podatki o kraju, po možnosti izraženi v geografskih koordinatah za določitev začetnega in končnega kraja iz odstavka 1. [Sprememba 47]

2.
     Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 39, ki zadevajo dopolnitev Priloge IB s podrobnimi tehničnimi specifikacijami, potrebnimi

  oblikovanje podrobnih specifikacij, potrebnih
  za omogočanje obdelave podatkov o kraju, ki jih tahograf prejema od globalnega satelitskega navigacijskega sistema
  , kot je določeno v tem členu.

Specifikacije izpolnjujejo zlasti naslednje pogoje:

| — | temeljijo na uporabi brezplačnih storitev GNSS; |
| --- | --- |

—

temeljijo na uporabi brezplačnih storitev GNSS;

| — | samodejno in obvezno se zapisujejo le podatki o kraju, ki jih nadzorni organi nujno potrebujejo za navzkrižno preverjanje informacij, ki jih zapiše tahograf; |
| --- | --- |

—

samodejno in obvezno se zapisujejo le podatki o kraju, ki jih nadzorni organi nujno potrebujejo za navzkrižno preverjanje informacij, ki jih zapiše tahograf;

| — | pred sprejetjem delegiranih aktov iz tega člena se opravi ocena učinka na varstvo podatkov in se javno objavi; |
| --- | --- |

—

pred sprejetjem delegiranih aktov iz tega člena se opravi ocena učinka na varstvo podatkov in se javno objavi;

| — | uporaba avtenticiranih signalov ni obvezna, če jih ni mogoče sprejemati brezplačno. |
| --- | --- |

—

uporaba avtenticiranih signalov ni obvezna, če jih ni mogoče sprejemati brezplačno.

Specifikacije določijo vrste dogodkov, pri katerih se lahko sproži samodejno zapisovanje položaja, ter situacije, v katerih je še vedno mogoče ročno zapisovanje. Specifikacije opredelijo različne pogoje in zahteve za to, ali je sprejemnik GNSS nameščen zunaj tahografa ali vgrajen vanj in kako so podatki GNSS povezani z drugimi podatki o gibanju vozila, če je sprejemnik GNSS nameščen zunaj tahografa. [Sprememba 48]

2a.
     
  Kakršna koli druga uporaba podatkov o kraju, ki jih zapiše tahograf, je prostovoljna za prevozna podjetja in je v skladu s pravnim okvirom Unije o varstvu podatkov. [Sprememba 49]

Člen 5

Komunikacija

  Zgodnje odkrivanje morebitnega prirejanja ali zlorabe
  na daljavo za potrebe nadzora
  [Sprememba 50]

1.   Za lažje izvajanje ciljnih cestnih preverjanj, ki jih opravljajo pristojni nadzorni organi, morajo biti tahografi, ki so vgrajeni v vozila, prvič dana v promet [48

  registrirana 24
  mesecev po začetku veljavnosti te uredbe]

  specifikacij iz tega člena in člena 3g
  , sposobni komunicirati s temi organi

  sporočiti podatke tem organom
  , ko se vozilo giblje. [Sprememba 51]

1a.
     
  Države članice svoje nadzorne organe opremijo z opremo za zgodnje odkrivanje na daljavo, ki je potrebna za sporočanje podatkov iz tega člena. [Sprememba 52]

2.   Komunikacija

  Sporočanje podatkov iz odstavka 1 se
  s tahografom se vzpostavi samo, kadar to zahteva naprava nadzornih organov. Komunikacija je zavarovana, da se zagotovi integriteta podatkov ter ugotovitev pristnosti tahografa in naprave za nadzor.
  Dostop do prenesenih podatkov se omeji le na izvršilne organe, pristojne za nadzor kršitev te uredbe in Uredbe (ES) št. 561/2006, ter na servisne delavnice, če je treba preveriti pravilno delovanje tahografa. [Sprememba 53]

3.   Izmenjava podatkov med komunikacijo je omejena na podatke, potrebne za ciljna cestna preverjanja.
  Ti
  podatki
  se nanašajo na naslednje dogodke ali podatke, ki jih je zapisal tahograf:

| — | zadnji poskus kršenja varnosti; |
| --- | --- |

—

zadnji poskus kršenja varnosti;

| — | najdaljši izpad napajanja; |
| --- | --- |

—

najdaljši izpad napajanja;

| — | napako na zaznavalu; |
| --- | --- |

—

napako na zaznavalu;

| — | napako v podatkih o gibanju; |
| --- | --- |

—

napako v podatkih o gibanju;

| — | navzkrižje med gibanjem vozila; |
| --- | --- |

—

navzkrižje med gibanjem vozila;

| — | vožnjo brez veljavne kartice; |
| --- | --- |

—

vožnjo brez veljavne kartice;

| — | vstavitev kartice med vožnjo; |
| --- | --- |

—

vstavitev kartice med vožnjo;

| — | podatke o nastavljanju časa; |
| --- | --- |

—

podatke o nastavljanju časa;

| — | podatke o umerjanju, vključno z datumi dveh zadnjih umerjanj; |
| --- | --- |

—

podatke o umerjanju, vključno z datumi dveh zadnjih umerjanj;

| — | registrsko številko vozila. |
| --- | --- |

—

registrsko številko vozila.

Podatki
  o identiteti voznika, dejavnostih voznika in hitrosti

  in nacionalnosti voznika
  se ne sporočajo. [Sprememba 54]

4.   Izmenjani podatki se uporabljajo samo za namene nadzora skladnosti s to uredbo in Uredbo (ES) št. 561/2006. Ne prenašajo se drugim subjektom, razen nadzornim organom
  ali sodnim organom v okviru tekočega sodnega postopka
  . [Sprememba 55]

5.   Podatke lahko shranjujejo le nadzorni organi za čas trajanja cestnega preverjanja in se zbrišejo najpozneje dve uri po končanem preverjanju

  sporočanju, razen če podatki kažejo na morebitno prirejanje ali zlorabo tahografa
  .
  Če med naslednjim cestnim preverjanjem prirejanje ali zloraba ni potrjena, se preneseni podatki zbrišejo. Nadzorni organi lahko podatke o identifikaciji vozila ali tehničnih parametrih, ki ne vsebujejo osebnih podatkov, uporabijo za statistične namene
  . [Sprememba 56]

6.   Lastnik ali imetnik vozila je odgovoren

  Prevozno podjetje, ki upravlja vozilo, je odgovorno
  za obveščanje voznika o možnosti komuniciranja na daljavo. [Sprememba 57]

7.   
  Sporočanje za nadzor na daljavo, kot je opisano v tem členu, ne sme v nobenem primeru voditi do samodejnih glob ali kazni za voznika ali podjetje.
  Pristojni nadzorni organ se lahko na podlagi izmenjanih podatkov odloči za izvedbo preverjanja vozila in tahografa.
  Rezultat sporočanja na daljavo nadzornim organom ne preprečuje izvajanja naključnih cestnih preverjanj na podlagi sistema ocenjevanja tveganja iz člena 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (16). [Sprememba 58]

8.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 39, ki zadevajo dopolnitev Priloge IB s podrobnimi tehničnimi specifikacijami, potrebnimi

  razvoj podrobnih tehničnih specifikacij, potrebnih
  za omogočanje komunikacije na daljavo med tahografom in pristojnimi nadzornimi organi, kakor je določeno v tem členu.
  Podaljša lahko tudi rok iz odstavka 1, če na koncu tega obdobja utemeljeno ugotovi, da še ni na voljo ustrezne naprave, ki bi bila v skladu z zahtevanimi specifikacijami. [Spremembi 59 in 122]

Člen 6

Inteligentni prometni sistemi (ITS)

1.   Tahograf iz Priloge IB

  Digitalni tahograf
  je interoperabilen z aplikacijami ITS, ki so opredeljeni v členu 4 Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (17).

1a.
     
  Dostopni so lahko zgolj podatki, ki jih zapiše tahograf, nujno potrebni za obdelavo v aplikaciji ITS.

Podatki, ki jih zapiše tahograf, se lahko prenesejo v aplikacije ITS, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | vmesnik ne vpliva na pristnost in celovitost podatkov tahografa; |
| --- | --- |

(a)

vmesnik ne vpliva na pristnost in celovitost podatkov tahografa;

| (b) | zunanja naprava, povezana z vmesnikom, ima dostop do osebnih podatkov, vključno s podatki za geografsko določitev položaja, samo po preverljivem soglasju voznika, na katerega se podatki nanašajo. [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(b)

zunanja naprava, povezana z vmesnikom, ima dostop do osebnih podatkov, vključno s podatki za geografsko določitev položaja, samo po preverljivem soglasju voznika, na katerega se podatki nanašajo. [Sprememba 60]

2.   Za namene odstavka 1 morajo biti vozila, ki so prvič dana v promet [48

  24
  mesecev po začetku veljavnosti te uredbe]

  tehničnih specifikacij iz tega člena
  , opremljena z tahografom z usklajenim vmesnikom, ki omogoča uporabo podatkov, ki jih je zabeležil ali izdelal tahograf, za aplikacije ITS. [Sprememba 61]

3.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 39, ki zadevajo dopolnitev Priloge IB s specifikacijami

  razvoj specifikacij usklajenega
  vmesnika, pravicami

  pravice
  dostopa in seznamom

  seznam
  podatkov, do katerih se lahko dostopa.

Podaljša lahko tudi rok iz odstavka 1, če na koncu tega obdobja utemeljeno ugotovi, da še ni na voljo ustrezne naprave, ki bi bila v skladu z zahtevanimi specifikacijami.

Prednost ima razvoj usklajenih aplikacij ITS, ki bodo voznikom omogočale razlago podatkov, zapisanih v tahografu, da bodo lahko izpolnjevali zahteve socialne zakonodaje.

  [Spremembi 62 in 123]

POGLAVJE III

Homologacija

Člen 7

Uporaba

1.   Proizvajalci ali njihovi zastopniki predložijo vlogo za EU–homologacijo enote vozila,
  zaznavala mase,
  zaznavala gibanja, vzorca tahografskega vložka ali

  ,
  tahografske kartice
  ali programske opreme, ki jo uporabljajo pristojni nadzorni organi za razlago podatkov,
  homologacijskim organom, ki jih je v ta namen imenovala država članica
  in katerih pogoje za izdajanje certifikata potrdi upravni odbor Višje uradne skupine o informacijski varnosti SOG-IS v okviru evropskega sporazuma o vzajemnem priznavanju. Komisija se pred sprejetjem odločitve o priznanju certifikacijskih organov iz tretjih držav posvetuje z upravnim odborom sporazuma SOG-IS
  . [Spremembi 63 in 150]

2.   Države članice Komisiji
  najpozneje tri mesece po ... (18)

  sporočijo naziv in kontaktne podatke organov, imenovanih v skladu z odstavkom 1. Komisija objavi seznam imenovanih homologacijskih organov na svoji spletni strani. [Sprememba 64]

2a.
     
  Homologacija tahografa in tahografskih kartic obsega varnostne preskuse, funkcionalne preskuse in preskuse interoperabilnosti. Pozitivni rezultati vsakega od teh preskusov so navedeni na ustreznem potrdilu. [Sprememba 65]

3.   Vlogi za homologacijo je treba priložiti ustrezne specifikacije in potrdila iz dela VIII Priloge IB. Komisija imenuje neodvisne ocenjevalce, ki izstavijo varnostno potrdilo

  o varnosti, funkcionalnosti ter interoperabilnosti
  .
  V vlogi so navedene tudi informacijeo zapečatenju delov tahografa
  . [Sprememba 66]

3a.
     
  Varnostno potrdilo, ki navaja skladnost z varnostnimi cilji, se izda v skladu z določbami te uredbe. Varnostno potrdilo izda certifikacijski organ, ki ga prizna Komisija.

Funkcionalno potrdilo se proizvajalcu izda šele po vseh uspešno opravljenih funkcionalnih preskusih, določenih v skladu s to uredbo, potrjuje pa, da testirani predmet izpolnjuje ustrezne zahteve glede izvajanja funkcij, natančnosti meritev in okoljskih lastnosti. Homologacijski organ izda funkcionalno potrdilo.

Potrdilo o interoperabilnosti izda en sam laboratorij, za katerega je pristojna in odgovorna Evropska komisija. Preskusi interoperabilnosti, ki zagotavljajo, da so tahografi oziroma tahografske kartice v celoti interoperabilni s potrebnimi tahografi ali modeli tahografskih kartic, se izvajajo v skladu s to uredbo. Laboratoriji ne izvajajo preskusov interoperabilnosti za tahografe ali tahografske kartice, ki niso dobili varnostnega in funkcionalnega potrdila, razen v izjemnih okoliščinah, navedenih v tej uredbi. [Sprememba 67]

3b.
     
  O vsaki spremembi programske in strojne opreme tahografa ali vrste materialov, uporabljenih pri njegovi izdelavi, je treba pred uporabo obvestiti organ, ki je opremo homologiral. Ta organ lahko proizvajalcu odobri razširitev homologacije, lahko pa zahteva posodobitev ali potrditev ustreznih potrdil o funkcionalnosti, varnosti in/ali interoperabilnosti. [Sprememba 68]

4.   Za kateri koli tip enote vozila, zaznavala gibanja, vzorca tahografskega vložka ali tahografske kartice se sme predložiti vloga samo eni državi članici.

Člen 8

Podelitev homologacije

Država članica podeli EU–homologacijo sestavnega dela za vsak tip enote vozila, zaznavala gibanja, vzorca tahografskega vložka ali

  ,
  tahografske kartice
  ali programske opreme
  , ki
  jo uporabljajo nadzorni organi za razlaganje podatkov, shranjenih v tahografu, ki
  , ki je v skladu z zahtevami iz prilog I ali IB

  specifikacij iz te uredbe
  , če država članica lahko preveri, ali so proizvedeni vzorci v skladu z odobrenim tipom. [Sprememba 69]

Za vse spremembe ali dodatke k odobrenemu vzorcu je treba pridobiti dodatno EU–homologacijo od države članice, ki je podelila prvotno EU–homologacijo.

Člen 9

Homologacijska oznaka

Države članice izdajo prosilcu homologacijsko oznako EU, ki je v skladu z vzorcem v Prilogi II, za vsak tip enote vozila, zaznavala gibanja, vzorca tahografskega vložka ali tahografske kartice, ki so jo odobrile po členu 8.

Člen 10

Odobritev ali zavrnitev

Pristojni organi države članice, katerim je bila predložena vloga za homologacijo, pošljejo za vsak tip enote vozila, zaznavala gibanja, vzorca tahografskega vložka ali, tahografske kartice
  ali programske opreme
  , ki jo
  uporabljajo nadzorni organi za razlaganje podatkov, shranjenih v tahografu, ki jo
  , ki jo odobrijo, organom drugih držav članic v enem mesecu kopijo potrdila o homologaciji skupaj s kopijami ustreznih specifikacij
  , tudi informacije o pečatih
  . [Sprememba 70]

Kadar pristojni organi ne odobrijo vloge za homologacijo, uradno obvestijo organe druge države članice, da je bila vloga zavrnjena, in sporočijo razloge za svojo odločitev.

Člen 11

Skladnost naprave s homologacijo

1.   Če država članica, ki je podelila EU–homologacijo, kot to določa člen 8, ugotovi, da katere koli enote vozila, zaznavala gibanja, tahografski vložki ali tahografske kartice s homologacijsko oznako EU, ki jo je izdala, ne ustrezajo odobrenemu prototipu, sprejme potrebne ukrepe, da se zagotovi skladnost proizvedenih vzorcev z odobrenim prototipom. Ti ukrepi lahko, če je to potrebno, vključujejo tudi preklic EU–homologacije.

2.   Država članica, ki je podelila EU–homologacijo, to homologacijo prekliče, če enota vozila, zaznavalo gibanja, tahografski vložek ali tahografska kartice, ki jih je odobrila, niso v skladu s to uredbo ali se pri uporabi pokaže splošna napaka, zaradi katere so enota vozila, zaznavalo gibanja, tahografski vložek ali tahografska kartica neprimerni za predvideno uporabo.

3.   Če država članica obvesti državo članico, ki je dodelila EU–homologacijo, o primerih iz odstavkov 1 in 2, po posvetovanju z njo ukrepa, kot je določeno v teh odstavkih, pri čemer upošteva odstavek 5.

4.   Država članica, ki ugotovi, da je prišlo do enega od primerov iz odstavka 2, lahko do nadaljnjega prepove dajanje enote vozila, zaznavala gibanja, tahografskih vložkov ali tahografskih kartic v promet in uporabo. To velja tudi v primerih iz odstavka 1 za enote vozila, zaznavala gibanja, tahografske vložke ali tahografske kartice, ki so bile oproščene začetne preveritve EU, če proizvajalec po ustreznem opozorilu ne uskladi naprave z odobrenim vzorcem ali zahtevami te uredbe.

V vsakem primeru pristojni organi držav članic obvestijo drug drugega in Komisijo v enem mesecu o vsakem odvzemu EU–homologacije ali vseh drugih ukrepih na podlagi odstavkov 1, 2 in 3 in navedejo razloge za tako ukrepanje.

5.   Če država članica, ki je podelila EU–homologacijo, spodbija obstoj katerega koli primera iz odstavkov 1 in 2, o katerem je bila obveščena, si vpletene države članice prizadevajo spor rešiti in o tem obveščajo Komisijo.

Če države članice niso s pogovori dosegle sporazuma v štirih mesecih od datuma obvestila iz odstavka 3, Komisija po posvetu s strokovnjaki iz vseh držav članic in ob upoštevanju vseh pomembnih dejavnikov, na primer ekonomskih in tehničnih, v šestih mesecih po poteku tega obdobja štirih mesecev sprejme sklep, o katerem uradno obvesti zadevne države članice in ga hkrati posreduje drugim državam članicam. Komisija v vsakem primeru posebej določi rok za izvajanje svoje odločitve.

Člen 12

Odobritev tahografskih vložkov

1.   V vlogi za EU–homologacijo za vzorec tahografskega vložka prosilec navede tip ali tipe tahografa iz Priloge I

  analognih tahografov
  , s katerim(-i) se bo ta tahografski vložek uporabljal, in zagotovi ustrezni(-ne) tip(-e) naprave za preskus tahografskega vložka.

2.   Pristojni organi vsake države članice v potrdilu o homologaciji vzorca tahografskega vložka navedejo, za kateri tip ali tipe tahografov iz Priloge I

  analognih tahografov
  se ta vzorec tahografskega vložka lahko uporablja.

Člen 13

Utemeljitev sklepov o zavrnitvi

Vsi sklepi v skladu s to uredbo, s katerimi se zavrne ali prekliče homologacija enote vozila, zaznavala gibanja, vzorca tahografskega vložka ali tahografske kartice, natančno navajajo razloge, na katerih temeljijo. Sklep se sporoči zadevni stranki hkrati z obvestilom o pravnih sredstvih, ki so ji na voljo po zakonodaji držav članic, in rokih za njihovo uveljavitev.

Člen 14

Priznavanje homologiranega tahografa

Država članica ne sme zavrniti registracije vozila ali prepovedati zagona ali uporabe vozil, ki so opremljena s tahografom, samo zaradi dejstva, da so opremljena s tako napravo, če ima ta naprava oznako EU–homologacije iz člena 9 in napisno ploščico v obliki nalepke iz člena 17(4).

Člen 15

Varnost

1.   Proizvajalci oblikujejo, testirajo in pregledujejo enote vozila, zaznavala gibanja
  , zaznavala mase
  in tahografske kartice, ki se dajejo v proizvodnjo, zato da odkrijejo šibke točke, ki nastajajo v vseh fazah življenjske dobe proizvoda, ter preprečijo ali omilijo morebitno izkoriščanje teh šibkih točk.
  Pogostost preskusov določi država članica, ki je izdala potrdilo o homologaciji, pri čemer obdobje med dvema preskusoma ni daljše od dveh let. [Spremembi 71 in 151]

2.   Za ta namen proizvajalci predložijo ustrezno dokumentacijo za analizo šibkih točk neodvisnemu ocenjevalcu

  certifikacijskemu organu

  iz člena 7(3)

  člena 7(3a)
  . [Sprememba 72]

3.   Neodvisni ocenjevalci opravijo

  Za namene odstavka 1 certifikacijski organ iz člena 7(3a)
  na enotah vozil, zaznavalih gibanja in tahografskih karticah
  opravi
  preskuse vdora, s katerimi potrdijo

  potrdi
  , da posamezniki, ki poznajo te elemente iz javnih virov, ne morejo izkoriščati znanih šibkih točk. [Sprememba 73]

3a.
     
  Če se med preskusi iz odstavkov 1 in 3 v enoti v vozilu, na zaznavalih gibanja in tahografskih karticah odkrijejo šibke točke, se te komponente ne smejo dati na trg. V takih primerih država članica, ki je podelila homologacijo, to homologacijo v skladu s členom 11(2) prekliče. [Sprememba 74]

3b.
     
  Če proizvajalec ali certifikacijski organ iz člena 7(3a) ugotovi veliko šibko točko v enoti v vozilu, zaznavalu gibanja ali tahografski kartici in če so bile te komponente že dane na trg, proizvajalec ali certifikacijski organ iz člena 7(3a) nemudoma obvesti pristojne organe države članice. [Sprememba 75]

3c.
     
  Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo rešitev problema iz odstavka 3b, zlasti s strani proizvajalca, in Komisijo nemudoma obvestijo o ugotovljenih šibkih točkah ter predvidenih ali sprejetih ukrepih. [Sprememba 76]

Člen 16

Testiranja na terenu

1.   Države članice lahko dovolijo testiranje na terenu za tahografe, ki še niso homologirani. Države članice vzajemno priznavajo dovoljenja za testiranja na terenu, ki jih je izdala ena država članica.

2.   Vozniki in prevozna podjetja, ki sodelujejo v testiranju na terenu, morajo upoštevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 561/2006. Vozniki za dokazovanje te skladnosti upoštevajo postopek, predviden v članu 31(2).

3.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi postopke za izvajanje testiranj na terenu in obrazce, ki se uporabljajo za spremljanje teh testiranj na terenu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 40(2).

POGLAVJE IV

Vgradnja in nadzor

Člen 17

Vgradnja in popravila

1.   Tahografe lahko vgrajujejo ali popravljajo le serviserji ali servisne delavnice, ki so jih za ta namen pooblastili pristojni organi držav članic v skladu s členom 19.

2.   
  Pooblaščeni
  serviserji ali servisne delavnice zapečatijo tahograf
  skladno s specifikacijami iz potrdila o homologaciji iz člena 10
  , ko so preverili, da deluje pravilno, in zlasti, da nobena naprava za zlorabo ne more poškodovati ali spremeniti zapisanih podatkov. [Sprememba 77]

3.   Pooblaščeni serviser ali servisna delavnica na pečate odtisne posebno oznako in poleg tega vnese v tahograf iz Priloge IB

  digitalni tahograf
  elektronske varnostne podatke za izvajanje preverjanj pristnosti. Pristojni organi vsake države članice vodijo register uporabljenih oznak in elektronskih varnostnih podatkov ter izdanih kartic pooblaščenih servisnih delavnic in serviserjev.

4.   Za potrditev, da je bila vgradnja tahografa opravljena v skladu z zahtevami te uredbe, se pritrdi napisna ploščica v obliki nalepke, kot je določeno v prilogah I in IB.

5.   Pečat lahko odstranijo samo serviserji ali servisne delavnice, ki jih pooblastijo pristojni organi v skladu z odstavkom 1, ali inšpektorji ali pa se odstrani v okoliščinah, opisanih v točki 4 dela V Priloge I ali točki 3 dela V Priloge IB.
  [Sprememba 78]

Člen 17a

Zapečatenje

1.
     
  Zapečateni morajo biti naslednji deli tahografa:

| — | vsi priključki, ki bi v primeru izključitve povzročili nezaznavne spremembe ali nezaznavno izgubo podatkov, |
| --- | --- |

—

vsi priključki, ki bi v primeru izključitve povzročili nezaznavne spremembe ali nezaznavno izgubo podatkov,

| — | napisna ploščica, razen če je pritrjena tako, da je ni mogoče odstraniti brez uničenja oznak na njej. |
| --- | --- |

—

napisna ploščica, razen če je pritrjena tako, da je ni mogoče odstraniti brez uničenja oznak na njej.

2.
     
  Pečat lahko odstranijo samo serviserji ali servisne delavnice, ki jih pooblastijo pristojni organi v skladu s členom 17(1), ali pooblaščeni inšpektorji, oziroma se lahko odstrani v okoliščinah, določenih tej uredbi.

3.
     
  Ob vsaki poškodbi pečata je treba pripraviti pisno izjavo o razlogih za to dejanje in jo dati na voljo pristojnemu organu. [Sprememba 79]

Člen 18

Pregledi tahografa

Tahografe redno pregledujejo pooblaščene servisne delavnice. Redni inšpekcijski pregledi se opravijo vsaj enkrat v dveh letih.

Ti inšpekcijski pregledi vsebujejo najmanjši obseg preverjanj:

| (1) | ali tahograf deluje pravilno; |
| --- | --- |

(1)

ali tahograf deluje pravilno;

| (2) | ali je na tahografu homologacijska oznaka; |
| --- | --- |

(2)

ali je na tahografu homologacijska oznaka;

| (3) | ali je pritrjena napisna ploščica; |
| --- | --- |

(3)

ali je pritrjena napisna ploščica;

| (4) | ali so pečati na tahografu in na drugih delih naprave nepoškodovani; |
| --- | --- |

(4)

ali so pečati na tahografu in na drugih delih naprave nepoškodovani;

| (5) | ali je na tahograf pritrjena naprava za zlorabo. [Sprememba 80] |
| --- | --- |

(5)

ali je na tahograf pritrjena naprava za zlorabo. [Sprememba 80]

Servisne delavnice pripravijo poročilo o inšpekcijskem pregledu, kadar je bilo treba odpraviti nepravilnosti pri delovanju tahografa, ne glede na to, ali gre za rezultat občasnega pregleda ali inšpekcijski pregled, ki se opravi na posebno zahtevo pristojnega nacionalnega organa. Servisne delavnice hranijo seznam vseh poročil o inšpekcijskem pregledih, ki so jih pripravile.

Servisna delavnica hrani poročilo o inšpekcijskem pregledu vsaj dve leti od časa priprave poročila. Na zahtevo pristojnega nacionalnega organa servisne delavnice predložijo poročila o inšpekcijskih pregledih in umerjanjih, opravljenih v tem obdobju.

Člen 19

Pooblastitev serviserjev in servisnih delavnic

1.   Države članice pooblaščajo, redno nadzorujejo in potrjujejo serviserje in servisne delavnice, ki lahko izvajajo vgradnje, preverjanja, inšpekcijske preglede in popravila tahografov.

2.   Države članice zagotovijo, da so serviserji in servisne delavnice usposobljeni in zanesljivi. Za ta namen vzpostavijo in objavijo sklop jasnih nacionalnih postopkov in zagotovijo izpolnjevanje naslednjih minimalnih meril:

| (a) | osebje je ustrezno usposobljeno; |
| --- | --- |

(a)

osebje je ustrezno usposobljeno;

| (b) | na voljo je oprema, potrebna za izvajanje ustreznih testov in nalog; |
| --- | --- |

(b)

na voljo je oprema, potrebna za izvajanje ustreznih testov in nalog;

| (c) | serviserji in servisne delavnice so na dobrem glasu. |
| --- | --- |

(c)

serviserji in servisne delavnice so na dobrem glasu.

3.   Revizije pooblaščenih serviserjev ali servisnih delavnic se izvajajo na naslednji način:

| (a) | Pri pooblaščenih serviserjih ali servisnih delavnicah se letno pregledujejo postopki, ki jih servisna delavnica uporablja pri obravnavanju tahografov. Revizija se mora osredotočiti zlasti na uvedene varnostne ukrepe in obravnavanje kartic servisnih delavnic. |
| --- | --- |

(a)

Pri pooblaščenih serviserjih ali servisnih delavnicah se letno pregledujejo postopki, ki jih servisna delavnica uporablja pri obravnavanju tahografov. Revizija se mora osredotočiti zlasti na uvedene varnostne ukrepe in obravnavanje kartic servisnih delavnic.

| (b) | Potekajo tudi nenapovedane tehnične revizije pooblaščenih serviserjev ali servisnih delavnic, da se kontrolirajo opravljena umerjanja in vgradnje. Ta nadzor zajame letno vsaj 10 %

  20 %
  pooblaščenih servisnih delavnic. [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(b)

Potekajo tudi nenapovedane tehnične revizije pooblaščenih serviserjev ali servisnih delavnic, da se kontrolirajo opravljena umerjanja in vgradnje. Ta nadzor zajame letno vsaj 10 %

  20 %
  pooblaščenih servisnih delavnic. [Sprememba 81]

4.   Države članice
  in njihovi pristojni organi
  ustrezno ukrepajo za preprečevanje navzkrižja interesov med serviserji ali servisnimi delavnicami ter podjetji za cestni prevoz.
  Zlasti
  kadar prevozno podjetje deluje tudi kot pooblaščeni

  obstaja resno tveganje za navzkrižje interesov, se sprejmejo dodatni posebni ukrepi, s katerimi se zagotovi, da
  serviser ali servisna delavnica, zlasti ne sme vgrajevati in umerjati tahografov na lastnih vozilih

  ravna skladno s to uredbo
  . [Sprememba 82]

5.   Pristojni organi držav članic pošljejo Komisiji sezname pooblaščenih serviserjev in servisnih delavnic ter kartic, ki so jim bile izdane, poleg tega pa tudi kopije oznak in potrebnih informacij v zvezi z uporabljenimi elektronskimi varnostnimi podatki. Komisija objavi sezname pooblaščenih serviserjev in servisnih delavnic na svoji spletni strani.

6.   Države članice serviserjem in servisnim delavnicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti v skladu s to uredbo, začasno ali za stalno prekličejo pooblastilo.

6a.
     
  Države članice spremljajo in preganjajo vse večjo ponudbo nepooblaščenega vgrajevanja in vgrajevanja naprav za zlorabo tahografov na spletu. Države članice obvestijo Komisijo o svojih dejavnostih na tem področju; Komisija te informacije nato da na razpolago vsem drugim nadzornim organom EU, da se seznanijo z najnovejšimi praksami na področju nepooblaščenega vgrajevanja in zlorab. [Sprememba 152]

Člen 20

Kartice servisnih delavnic

1.   Veljavnost kartic servisnih delavnic ne sme biti daljša od enega leta.
  Pristojni organ se pri podaljševanju kartice servisne delavnice prepriča, da serviser ali servisna delavnica izpolnjuje merila iz člena 19(2). [Sprememba 83]

2.   Če je treba kartico servisne delavnice podaljšati, ali je poškodovana, ne deluje pravilno, je izgubljena ali ukradena, organ izda nadomestno kartico v petih delovnih dneh od dneva, ko je prejel podrobno zahtevo. Organ, ki je kartico izdal, vodi register izgubljenih, ukradenih in poškodovanih kartic.

3.   Kadar država članica prekliče pooblastilo serviserja ali servisne delavnice, kakor določa člen 19, prekliče tudi kartice servisne delavnice, ki jih je izdala.

4.   Države članice ukrenejo vse potrebno, da preprečijo ponarejanje kartic servisnih delavnic, razdeljenih pooblaščenim serviserjem in servisnim delavnicam.

POGLAVJE V

Vozniške kartice

Člen 21

Izdajanje vozniških kartic

1.   Vozniško kartico izda pristojni organ države članice, v kateri ima voznik običajno prebivališče, na voznikovo zahtevo. Kartica se izda v enem mesecu

  15 dneh
  potem, ko je pristojni organ prejel zahtevo zanjo. [Sprememba 84]

2.   Za namene tega člena "običajno prebivališče" pomeni kraj, kjer oseba običajno živi, najmanj 185 dni v vsakem koledarskem letu, zaradi osebnih ali poklicnih vezi, v primeru osebe brez poklicnih vezi pa zaradi osebnih vezi, ki kažejo tesne povezave med navedeno osebo in krajem, kjer živi; za običajno prebivališče osebe, ki ima poklicne vezi drugje, kakor osebne vezi in zato živi izmenoma v različnih krajih v dveh ali več državah članicah, se šteje kraj njenih osebnih vezi, če se takšna oseba tja redno vrača. Ni nujno, da je ta zadnji pogoj izpolnjen, če oseba živi v državi članici, da bi opravljala nalogo za določen čas.

3.   Vozniki morajo svoje običajno prebivališče ustrezno dokazati z osebno izkaznico ali kakim drugim veljavnim dokumentom. Če pristojni organi države članice, ki izdajo vozniško kartico, podvomijo v verodostojnost izjave o običajnem prebivališču, ali če gre za posebni nadzor, lahko zahtevajo kakršne koli dodatne informacije ali dokazila.

3a.
     
  Individualna pogodba o zaposlitvi mednarodnih voznikov se brez poseganja v kraj njihovega običajnega bivališča in za zagotovitev poštene konkurence v mednarodnem cestnem prometu ureja z zakonodajo države, v kateri ali iz katere voznik glede na vse dejavnike, ki opredeljujejo njegovo dejavnost, pri izpolnjevanju svoje pogodbe redno opravlja večino svojih obveznosti do delodajalca. [Sprememba 132]

4.   Pristojni organi države članice izdajateljice sprejmejo ustrezne ukrepe, da se prepričajo, da prosilec še nima veljavne vozniške kartice, in opremijo vozniško kartico z osebnimi podatki voznika v skladu z določbami Priloge IB

5.   Vozniška kartica ne sme veljati več kakor pet let.

6.   Veljavna vozniška kartica se ne prekliče ali razveljavi, razen če pristojni organi države članice ugotovijo, da je ponarejena ali da voznik uporablja kartico, katere imetnik ni on sam, ali da je kartico pridobil na podlagi lažnih izjav in/ali ponarejenih dokumentov. Če država članica, ki ni država članica izdajateljica, sprejme ukrepe za razveljavitev ali preklic,
  kartico čim prej
  vrne kartico organom države članice, ki jo je izdala, in navede razloge za njeno vrnitev

  razveljavitev oz
  .
  preklic
  . [Sprememba 85]

7.   Vozniške kartice se izdajo samo prosilcem, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 561/2006.

8.   Države članice ukrenejo vse potrebno za preprečitev možnosti ponarejanja vozniških kartic.

Člen 22

Uporaba vozniških kartic

1.   Vozniška kartica je vezana na osebo.

2.   Voznik ne more imeti več kot ene veljavne vozniške kartice in je pooblaščen, da uporablja samo svojo osebno vozniško kartico. Voznik ne sme uporabljati poškodovane vozniške kartice ali kartice, ki je potekla.

Člen 23

Podaljšanje vozniških kartic

1.   Če želi voznik svojo vozniško kartico podaljšati, zaprosi pristojne organe države članice, v kateri ima običajno prebivališče, vsaj 15 delovnih dni pred datumom poteka njene veljavnosti.

2.   Če so organi države članice, v kateri ima voznik običajno prebivališče, različni od organov, ki so kartico izdali, in če so ti zaprošeni, da to vozniško kartico podaljšajo, obvestijo organe, ki so izdali staro kartico, o razlogih za njeno podaljšanje.

3.   Ob zahtevi za podaljšanje kartice, ki se ji približuje datum poteka veljavnosti, pristojni organ pred tem datumom izda novo kartico, če mu je bila zahteva poslana v roku iz odstavka 1.

Člen 24

Ukradene, izgubljene ali poškodovane vozniške kartice

1.   Organ, ki kartice izdaja, vodi evidenco o izdanih, ukradenih, izgubljenih in poškodovanih vozniških karticah najmanj za čas, ki je enak času njihove veljavnosti.

2.   Če je vozniška kartica poškodovana ali ne deluje pravilno, jo voznik vrne pristojnemu organu države članice, v kateri ima običajno prebivališče. Tatvina vozniške kartice se uradno prijavi pristojnim organom države, v kateri je tatvina nastala.

3.   Izguba vozniške kartice se z uradno izjavo sporoči pristojnim organom države članice, ki je kartico izdala, in pristojnim organom države članice običajnega prebivališča, če sta različni.

4.   Če je vozniška kartica poškodovana, ne deluje pravilno ali je izgubljena ali ukradena, voznik v sedmih koledarskih dneh pristojne organe države članice, v kateri ima običajno prebivališče, zaprosi za njeno zamenjavo. Ti organi izdajo nadomestno kartico v petih delovnih dneh po prejemu podrobne zahteve.

5.   V okoliščinah iz odstavka 4 lahko voznik nadaljuje vožnjo brez vozniške kartice največ 15 koledarskih dni, ali, kadar je to potrebno za vrnitev vozila v njegove prostore, daljše obdobje, če lahko dokaže, da v tem obdobju ne more predložiti ali uporabljati kartice.

Člen 25

Medsebojno priznavanje in izmenjava vozniških kartic

1.   Države članice medsebojno priznavajo vozniške kartice, ki so jih izdale.

2.   Kadar imetnik veljavne vozniške kartice, ki jo je izdala država članica, pridobi običajno prebivališče v drugi državi članici, lahko zaprosi za zamenjavo svoje vozniške kartice z enakovredno vozniško kartico. Država članica, ki izvede zamenjavo, je odgovorna za preveritev veljavnosti predložene kartice.

3.   Države članice, ki izvedejo zamenjavo, vrnejo staro kartico organom države članice izdajateljice in navedejo razloge za vrnitev.

4.   Če država članica nadomesti ali zamenja vozniško kartico, se nadomestitev ali zamenjava in morebitna poznejša nadomestitev ali zamenjava evidentirajo v tej državi članici.

Člen 26

Elektronska izmenjava informacij o vozniških karticah

1.   Da se preveri, ali prosilec še ni imetnik veljavne vozniške kartice iz člena 21(4), države članice za obdobje, ki je vsaj enako obdobju veljavnosti kartic, vodijo nacionalne elektronske registre z naslednjimi informacijami o vozniških karticah:

| — | priimek in ime voznika |
| --- | --- |

—

priimek in ime voznika

| — | datum in kraj rojstva voznika |
| --- | --- |

—

datum in kraj rojstva voznika

| — | številka
  veljavnega
  vozniškega dovoljenja in država, ki je vozniško dovoljenje izdala (če je to ustrezno) [Sprememba 86] |
| --- | --- |

—

številka
  veljavnega
  vozniškega dovoljenja in država, ki je vozniško dovoljenje izdala (če je to ustrezno) [Sprememba 86]

| — | status vozniške kartice |
| --- | --- |

—

status vozniške kartice

2.   Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo medsebojno povezavo elektronskih registrov in dostop do njih v celotni Uniji Uniji
  z uporabo sporočilnega sistema TACHOnet ali združljivega sistema
  . [Sprememba 87]

3.   Kadar države članice izdajajo, podaljšujejo ali nadomeščajo vozniško kartico, z elektronsko izmenjavo podatkov preverijo, ali voznik že ima drugo veljavno vozniško kartico. Izmenjava podatkov je omejena na podatke, potrebne za to preveritev.

4.   Inšpektorji lahko dostopajo

  imajo dostop
  do elektronskega registra, da kontrolirajo status vozniške kartice. [Sprememba 88]

5.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi splošne postopke in specifikacije, ki so potrebne za medsebojno povezavo iz odstavka 2, vključno z obliko izmenjanih podatkov, tehničnimi postopki za elektronsko posvetovanje nacionalnih elektronskih registrov, postopki za dostop in varnostnimi mehanizmi. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 40(3).

Člen 27

Združitev vozniških kartic z vozniškimi dovoljenji

Vozniške kartice se
  izdajajo
  v skladu z določbami tega poglavja izdajajo do 18. januarja 2018. Z začetkom veljavnosti od 19. januarja 2018 so vozniške kartice vgrajene v vozniška dovoljenja in se izdajajo, podaljšujejo, izmenjujejo in nadomeščajo v skladu z določbami Direktive 2006/126/ES.

Komisija v 24 mesecih po ... (19) opravi oceno učinka o izvedljivosti in prednostih združevanja vseh kartic, ki jih uporabljajo poklicni vozniki, zlasti vozniške kartice z vozniškim dovoljenjem, da bi zmanjšali obseg goljufij s karticami, do katerih prihaja sedaj. Komisija zlasti preuči vse razpoložljive tehnične rešitve in težave pri združljivosti kartic ter vprašanja o varstvu podatkov. Komisija poroči svoje ugotovitve Evropskemu parlamentu v 30 mesecih po ... (19)


  [Sprememba 89]

POGLAVJE VI

Uporaba naprave

Člen 28

Pravilna uporaba tahografa

1.   Če voznik vozi vozilo, opremljeno s

  z digitalnim
  tahografom iz Priloge IB, prevozno podjetje, lastnik vozila in vozniki zagotavljajo pravilno delovanje in ustrezno uporabo tahografa in vozniške kartice.
  Kadar koli se uporablja analogni tahograf, prevozno podjetje in voznik zagotavljata njegovo pravilno delovanje in ustrezno uporabo tahografskega vložka. [Sprememba 90]

1a.
     
  Digitalni tahograf se ne namesti tako, da bi samodejno preklopil na določeno oznako, kadar je motor vozila ugasnjen ali stikalo za vžig izklopljeno. Voznik mora imeti možnost ročno izbrati kategorijo glede na svojo dejavnost ali počitek potem, ko ugasne vozilo. [Sprememba 91]

2.   Podatke, ki so zapisani na tahografskem vložku, shranjeni v tahografu ali na vozniški kartici ali izpisih
  digitalnega
  tahografa iz Priloge IB, je prepovedano ponarejati, zatajiti, skrivati ali uničiti. Prepovedana je tudi vsaka zloraba tahografa, tahografskega vložka ali vozniške kartice, ki bi lahko povzročila ponarejanje, skrivanje ali uničenje podatkov in/ali izpisanih informacij. Na vozilu ne sme biti nobene naprave, ki bi se lahko uporabila v ta namen.

3.   Vozila ne smejo biti opremljena z več kot enim kompletom tahografa, razen za namene testiranj na terenu, opredeljenih v členu 16.

4.   Države članice prepovejo proizvodnjo, distribucijo, oglaševanje in/ali prodajo naprav, ki so konstruirane in/ali namenjene za zlorabo tahografov.

4a.
     
  Države članice spremljajo in preganjajo vse večjo ponudbo nepooblaščenega vgrajevanja in vgrajevanja naprav za zlorabo tahografov na spletu. [Sprememba 153]

Člen 29

Odgovornost podjetja

| -1. | Prevozno podjetje:










  (1) | zagotovi potrebno usposabljanje in navodila o pravilnem delovanju tahografov za voznike, ki so v tem podjetju zaposleni ali so mu dani na voljo; |
| --- | --- | --- |

-1.

Prevozno podjetje:

(1)

zagotovi potrebno usposabljanje in navodila o pravilnem delovanju tahografov za voznike, ki so v tem podjetju zaposleni ali so mu dani na voljo;

| (2) | z rednimi preverjanji zagotavlja, da vozniki, ki so v njem zaposleni ali mu dani na voljo, pravilno uporabljajo tahografe; |
| --- | --- |

(2)

z rednimi preverjanji zagotavlja, da vozniki, ki so v njem zaposleni ali mu dani na voljo, pravilno uporabljajo tahografe;

| (3) | voznikov, ki so v njem zaposleni ali mu dani na voljo, posredno ali neposredno ne spodbuja k zlorabi tahografov. [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(3)

voznikov, ki so v njem zaposleni ali mu dani na voljo, posredno ali neposredno ne spodbuja k zlorabi tahografov. [Sprememba 92]

| 1. | Prevozno podjetje izda voznikom vozil, opremljenih s tahografi iz Priloge I

  z analognimi tahografi
  , zadostno število tahografskih vložkov, pri čemer upošteva osebno naravo teh vložkov, trajanje prevoza in morebitno potrebo po nadomestitvi poškodovanih vložkov ali vložkov, ki jih je odvzel pooblaščeni inšpektor. Prevozno podjetje izda voznikom samo tahografske vložke, katerih vzorec je odobren in primeren za uporabo v napravi, ki je vgrajena v vozilo.
  Če je vozilo opremljeno s tahografom iz Priloge IB

  z digitalnim tahografom
  , morata prevozno podjetje in voznik zagotoviti, da se ob upoštevanju trajanja prevoza zahtevani izpis iz Priloge IB v primeru inšpekcije lahko pravilno izvede. |
| --- | --- |

1.

Prevozno podjetje izda voznikom vozil, opremljenih s tahografi iz Priloge I

  z analognimi tahografi
  , zadostno število tahografskih vložkov, pri čemer upošteva osebno naravo teh vložkov, trajanje prevoza in morebitno potrebo po nadomestitvi poškodovanih vložkov ali vložkov, ki jih je odvzel pooblaščeni inšpektor. Prevozno podjetje izda voznikom samo tahografske vložke, katerih vzorec je odobren in primeren za uporabo v napravi, ki je vgrajena v vozilo.

Če je vozilo opremljeno s tahografom iz Priloge IB

  z digitalnim tahografom
  , morata prevozno podjetje in voznik zagotoviti, da se ob upoštevanju trajanja prevoza zahtevani izpis iz Priloge IB v primeru inšpekcije lahko pravilno izvede.

| 2. | Prevozno podjetje hrani tahografske vložke in izpise, kadar koli so bili izpisi narejeni v skladu s členom 31, v časovnem zaporedju in čitljivi obliki vsaj eno leto po njihovi uporabi in kopije na njihovo zahtevo izroči zadevnim voznikom. Prevozno podjetje na zahtevo izroči zadevnim voznikom tudi kopije prenesenih podatkov iz vozniških kartic in tiskane izpise teh kopij. Tahografski vložki, izpisi in preneseni podatki se izdelajo ali izročijo na zahtevo vsakega pooblaščenega inšpektorja. |
| --- | --- |

2.

Prevozno podjetje hrani tahografske vložke in izpise, kadar koli so bili izpisi narejeni v skladu s členom 31, v časovnem zaporedju in čitljivi obliki vsaj eno leto po njihovi uporabi in kopije na njihovo zahtevo izroči zadevnim voznikom. Prevozno podjetje na zahtevo izroči zadevnim voznikom tudi kopije prenesenih podatkov iz vozniških kartic in tiskane izpise teh kopij. Tahografski vložki, izpisi in preneseni podatki se izdelajo ali izročijo na zahtevo vsakega pooblaščenega inšpektorja.

| 3. | Vozniki in prevozna podjetja so odgovorni za kršitve te uredbe.
  Prevozno podjetje je odgovorno za kršitve te uredbe, ki jih povzročijo njegovi vozniki
  ali vozniki, ki so mu dani na voljo

  . Brez poseganja v pravico držav članic, da

  Države članice lahko
  prevozna podjetja štejejo za popolnoma odgovorna,
  pri čemer pa
  lahko države članice upoštevajo vsak dokaz,
  ki kaže na to,
  da prevozno podjetje ne more biti razumno odgovorno za nastalo kršitev.

  Nadzorni organi izvajajo redna preverjanja v skladu s členom 10(4) Uredbe (ES) št. 561/2006. [Spremembe 94, 124 in 133] |
| --- | --- |

3.

Vozniki in prevozna podjetja so odgovorni za kršitve te uredbe.
  Prevozno podjetje je odgovorno za kršitve te uredbe, ki jih povzročijo njegovi vozniki
  ali vozniki, ki so mu dani na voljo

  . Brez poseganja v pravico držav članic, da

  Države članice lahko
  prevozna podjetja štejejo za popolnoma odgovorna,
  pri čemer pa
  lahko države članice upoštevajo vsak dokaz,
  ki kaže na to,
  da prevozno podjetje ne more biti razumno odgovorno za nastalo kršitev.

Člen 30

Uporaba vozniških kartic in tahografskih vložkov

1.   Vozniki uporabljajo tahografske vložke ali vozniške kartice vsak dan vožnje od prevzema vozila dalje. Tahografski vložek ali vozniška kartica se ne odvzame pred koncem delovnega dneva, razen če je odvzem drugače dovoljen. Tahografski vložek ali vozniška kartica se ne uporablja daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena.

2.   Vozniki tahografske vložke ali vozniške kartice ustrezno zaščitijo in ne smejo uporabljati umazanih ali poškodovanih vložkov ali kartic.

3.   Če voznik zaradi morebitne oddaljenosti od vozila ne more uporabljati vgrajenega tahografa, se obdobja iz točk (ii) in (iii) odstavka 5(b):

| (a) | če je vozilo opremljeno s tahografom iz Priloge I

  z analognim tahografom
  , vpišejo na tahografski vložek ročno, avtomatsko ali na drugi način tako, da so čitljiva in se tahografski vložek ne umaže, ali |
| --- | --- |

(a)

če je vozilo opremljeno s tahografom iz Priloge I

  z analognim tahografom
  , vpišejo na tahografski vložek ročno, avtomatsko ali na drugi način tako, da so čitljiva in se tahografski vložek ne umaže, ali

| (b) | če je vozilo opremljeno s tahografom iz Priloge IB

  z digitalnim tahografom
  , vpišejo na vozniško kartico z uporabo naprave za ročno vpisovanje, ki je v tahografu. |
| --- | --- |

(b)

če je vozilo opremljeno s tahografom iz Priloge IB

  z digitalnim tahografom
  , vpišejo na vozniško kartico z uporabo naprave za ročno vpisovanje, ki je v tahografu.

Za potrebe nadzora se obdobja, ko dejavnost ni vpisana, štejejo za počitek ali odmor. Vozniki niso dolžni zapisovati časa dnevnega in tedenskega počitka

  Države članice od voznikov ne zahtevajo predložitve obrazcev
  ,
  s katerimi bi potrjevali svoje dejavnosti
  , kadar so oddaljeni od vozila. [Sprememba 95]

4.   Če je v vozilu, ki ima vgrajen
  digitalni
  tahograf iz Priloge IB, več voznikov, vsak voznik zagotovi, da je njegova vozniška kartica vstavljena v ustrezno režo v tahografu.

Če je v vozilu, ki ima vgrajen
  analogni
  tahograf iz Priloge IB, več voznikov, vozniki vnesejo ustrezne spremembe na tahografske vložke tako, da se podatki iz točk (a), (b) in (c) dela II Priloge I zapišejo na tahografski vložek voznika, ki dejansko vozi vozilo.

5.   Vozniki:

| (a) | zagotovijo, da čas zapisa na vložku ustreza uradnemu času v državi registracije vozila, |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da čas zapisa na vložku ustreza uradnemu času v državi registracije vozila,

| (b) | upravljajo preklopne mehanizme, ki omogočajo ločen in razločen zapis naslednjih časovnih obdobij:






  (i) | pod oznako

  : čas vožnje, |
| --- | --- | --- |

(b)

upravljajo preklopne mehanizme, ki omogočajo ločen in razločen zapis naslednjih časovnih obdobij:

(i)

Image

| (ii) | pod oznako

  : "drugo delo", ki pomeni vsako dejavnost, razen vožnje, kot je opredeljena v členu 3(a) Direktive 2002/15/ES, in tudi vsako delo za istega ali drugega delodajalca v prevozniškem sektorju ali zunaj njega, |
| --- | --- |

(ii)

Image

| (iii) | pod oznako

  : "čas pripravljenosti", kot je opredeljen v členu 3(b) Direktive 2002/15/ES; |
| --- | --- |

(iii)

Image

| (iv) | pod oznako

  : odmore ali počitek. |
| --- | --- |

(iv)

Image

6.   Vsak voznik na svoj tahografski vložek vpiše naslednje podatke:

| (a) | na začetku uporabe tahografskega vložka — priimek in ime; |
| --- | --- |

(a)

na začetku uporabe tahografskega vložka — priimek in ime;

| (b) | datum in kraj začetka in prenehanja uporabe tahografskega vložka; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj začetka in prenehanja uporabe tahografskega vložka;

| (c) | registrsko številko vsakega vozila, ki mu je dodeljeno, na začetku prve vožnje, ki se zapisuje na vložku, in pozneje, če med uporabo tahografskega vložka zamenja vozilo; |
| --- | --- |

(c)

registrsko številko vsakega vozila, ki mu je dodeljeno, na začetku prve vožnje, ki se zapisuje na vložku, in pozneje, če med uporabo tahografskega vložka zamenja vozilo;

| (d) | stanje kilometrskega števca:






  (i) | na začetku prve vožnje, ki se zapiše na vložku, |
| --- | --- | --- |

(d)

stanje kilometrskega števca:

(i)

na začetku prve vožnje, ki se zapiše na vložku,

| (ii) | na koncu zadnje vožnje, ki se zapiše na vložku, |
| --- | --- |

(ii)

na koncu zadnje vožnje, ki se zapiše na vložku,

| (iii) | če zamenja vozilo med delovnim dnem, stanje števca v prvem vozilu, ki mu je bilo dodeljeno, in stanje števca v naslednjem vozilu; |
| --- | --- |

(iii)

če zamenja vozilo med delovnim dnem, stanje števca v prvem vozilu, ki mu je bilo dodeljeno, in stanje števca v naslednjem vozilu;

| (e) | čas vsake zamenjave vozila. |
| --- | --- |

(e)

čas vsake zamenjave vozila.

7.   Voznik vnese v
  digitalni
  tahograf iz Priloge IB oznake držav, v katerih začne in konča svoje dnevno delo

  dnevni delovni čas
  . Država članica lahko zahteva, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze na njenem ozemlju, dodajo oznaki države podrobnejše geografske podatke, če je država članica o njih uradno obvestila Komisijo pred 1. aprilom 1998. [Sprememba 96]

Voznikom ni treba vpisovati teh podatkov, če tahograf avtomatsko zapisuje podatke o kraju v skladu s členom 4.

Člen 31

Poškodovane vozniške kartice ali tahografski vložki

1.   Če sta tahografski vložek ali vozniška kartica, na katerih je zapis, poškodovana, voznik hrani poškodovani vložek ali vozniško kartico skupaj z rezervnim vložkom, s katerim ju je nadomestil.

2.   Če je vozniška kartica poškodovana, ne deluje pravilno, je izgubljena ali ukradena, voznik:

| (a) | na začetku vožnje izpiše podrobne podatke o vozilu, ki ga vozi, in na ta izpis vpiše:






  (i) | podatke, ki omogočajo identifikacijo voznika (ime, številka vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom; |
| --- | --- | --- |

(a)

na začetku vožnje izpiše podrobne podatke o vozilu, ki ga vozi, in na ta izpis vpiše:

(i)

podatke, ki omogočajo identifikacijo voznika (ime, številka vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom;

| (ii) | obdobja iz člena 30 (5) (b) (ii), (iii) in (iv); |
| --- | --- |

(ii)

obdobja iz člena 30 (5) (b) (ii), (iii) in (iv);

| (b) | na koncu vožnje izpiše podatke za obdobja, ki jih je zapisal tahograf, evidentira vsa obdobja drugega dela, pripravljenosti in počitka, ki jih je imel od izdelave izpisa na začetku vožnje in jih tahograf ni zapisal, ter na tem dokumentu označi podatke, ki omogočajo identifikacijo voznika (ime, številka vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s podpisom voznika. |
| --- | --- |

(b)

na koncu vožnje izpiše podatke za obdobja, ki jih je zapisal tahograf, evidentira vsa obdobja drugega dela, pripravljenosti in počitka, ki jih je imel od izdelave izpisa na začetku vožnje in jih tahograf ni zapisal, ter na tem dokumentu označi podatke, ki omogočajo identifikacijo voznika (ime, številka vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s podpisom voznika.

Člen 32

Zapisi, ki jih opravi voznik

1.   Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom iz Priloge I

  z analognim tahografom
  , mora na zahtevo inšpektorja kadar koli predložiti:

| (i) | tahografske vložke za tekoči dan in tiste, ki jih je uporabljal v predhodnih 28 dneh, |
| --- | --- |

(i)

tahografske vložke za tekoči dan in tiste, ki jih je uporabljal v predhodnih 28 dneh,

| (ii) | vozniško kartico, če jo ima, in |
| --- | --- |

(ii)

vozniško kartico, če jo ima, in

| (iii) | vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem dnevu in predhodnih 28 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (ES) št. 561/2006. |
| --- | --- |

(iii)

vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem dnevu in predhodnih 28 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (ES) št. 561/2006.

2.   Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom iz Priloge IB

  z digitalnim tahografom
  , mora na zahtevo inšpektorja kadar koli predložiti:

| (i) | vozniško kartico, |
| --- | --- |

(i)

vozniško kartico,

| (ii) | vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem dnevu in predhodnih 28 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (ES) št. 561/2006, |
| --- | --- |

(ii)

vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem dnevu in predhodnih 28 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (ES) št. 561/2006,

| (iii) | tahografske vložke, ki ustrezajo obdobju iz točke (ii), v katerem je vozil vozilo z vgrajenim
  analognim
  tahografom iz Priloge I. |
| --- | --- |

(iii)

tahografske vložke, ki ustrezajo obdobju iz točke (ii), v katerem je vozil vozilo z vgrajenim
  analognim
  tahografom iz Priloge I.

3.   Pooblaščeni inšpektor lahko skladnost z Uredbo (ES) št. 561/2006 preveri z analizo tahografskih vložkov, analizo prikazanih ali

  ,
  izpisanih
  ali prenesenih
  podatkov, ki jih je tahograf zapisal, ali z analizo vozniške kartice ali, če te ni, z analizo katerega koli drugega spremnega dokumenta, ki utemeljuje neskladnost z eno izmed določb, kot so tiste, navedene v členih 24(2) in 33(2) te uredbe. [Sprememba 97]

3a.
     
  Komisija izvede študijo sistemov izvrševanja v vseh državah članicah v 18 mesecih od izdaje prvih potrdil nadzornim uradnikom, da se ugotovi število nadzornih uradnikov v vsaki državi članici.

Države članice nato vsako leto poročajo Komisiji in podrobno navedejo usposabljanje uradnikov ter število aktivnih nadzornih uradnikov, ki so pridobili evropsko potrdilo za nadzor. [Sprememba 98]

Člen 33

Postopki v primeru nepravilnega delovanja naprave

1.   V primeru okvare ali nepravilnega delovanja tahografa prevozno podjetje zagotovi pri pooblaščenem serviserju ali v pooblaščeni servisni delavnici popravilo takoj, ko je to mogoče.

Če se vozilo ne more vrniti v prostore v enem tednu po okvari ali ugotovitvi nepravilnega delovanja, se popravilo opravi na poti.

Z Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 37, lahko pristojne organe pooblastijo

  vključujejo pooblastila pristojnih organov
  za prepoved uporabe vozila v primerih, ko okvara oziroma nepravilno delovanje ni bilo odpravljeno, kot določata prvi in drugi pododstavek tega člena. [Sprememba 99]

Komisija pri tem preveri, ali so nacionalna in tuja vozila obravnavana enako, s čimer prepreči diskriminacijo. [Sprememba 100]

2.   Medtem ko je tahograf neuporaben ali deluje nepravilno, voznik vnese podatke, ki omogočajo njegovo identifikacijo (ime, številko vozniške kartice ali vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom, ter informacije za različna obdobja, ki jih tahograf ni več pravilno zapisal ali izpisal:

| (a) | na tahografskem vložku ali vložkih ali |
| --- | --- |

(a)

na tahografskem vložku ali vložkih ali

| (b) | na začasnem vložku, ki se priloži tahografskemu vložku ali hrani skupaj z vozniško kartico. |
| --- | --- |

(b)

na začasnem vložku, ki se priloži tahografskemu vložku ali hrani skupaj z vozniško kartico.

POGLAVJE VII

Varstvo podatkov, izvrševanje

  Izvrševanje
  in kazni [Sprememba 101]

Člen 34

Varstvo osebnih podatkov

1.   Države članice zagotovijo, da se obdelava osebnih podatkov v okviru te uredbe opravlja v skladu z direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES ter pod nadzorom neodvisnega javnega organa države članice, ki je opredeljen v členu 28 Direktive 95/46/ES.

2.   Države članice zlasti zagotovijo, da se varujejo osebni podatki v zvezi z:

| — | uporabo globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za zapisovanje določanja kraja, ki je predvidena v členu 4, |
| --- | --- |

—

uporabo globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za zapisovanje določanja kraja, ki je predvidena v členu 4,

| — | uporabo komunikacije na daljavo za potrebe nadzora, ki je predvidena v členu 5, |
| --- | --- |

—

uporabo komunikacije na daljavo za potrebe nadzora, ki je predvidena v členu 5,

| — | uporabo tahografa z usklajenim vmesnikom, ki je predvidena v členu 6, |
| --- | --- |

—

uporabo tahografa z usklajenim vmesnikom, ki je predvidena v členu 6,

| — | elektronsko izmenjavo informacij o vozniških karticah, ki je predvidena v členu 26, |
| --- | --- |

—

elektronsko izmenjavo informacij o vozniških karticah, ki je predvidena v členu 26,

| — | hranjenjem zapisov pri prevoznih podjetjih, kakor je predvideno v členu 29. |
| --- | --- |

—

hranjenjem zapisov pri prevoznih podjetjih, kakor je predvideno v členu 29.

3.   Tahograf iz Priloge IB je zasnovan tako, da zagotavlja zasebnost. Obdelujejo se samo podatki, ki so nujno potrebni za obdelavo.

4.   Lastniki vozil in/ali prevozna podjetja upoštevajo, če je to potrebno, ustrezne določbe v zvezi z varstvom osebnih podatkov.
  [Sprememba 102]

Člen 34a

Inšpektorji

1.
     
  Za učinkovit nadzor skladnosti s to uredbo so vsem pooblaščenim inšpektorjem na voljo ustrezna standardna oprema in primerna zakonska pooblastila, da se jim omogoči opravljanje nalog v skladu s to uredbo. To zlasti pomeni, da:

| (a) | imajo pooblaščeni inšpektorji kontrolne kartice, ki jim omogočajo dostop do podatkov, zapisanih v tahografu in na tahografskih karticah, vključno s kartico servisne delavnice; |
| --- | --- |

(a)

imajo pooblaščeni inšpektorji kontrolne kartice, ki jim omogočajo dostop do podatkov, zapisanih v tahografu in na tahografskih karticah, vključno s kartico servisne delavnice;

| (b) | imajo pooblaščeni inšpektorji ustrezna usklajena in standardizirana orodja in homologirano programsko opremo za prenos datotek iz enote v vozilu in s tahografskih kartic ter za hitro analizo takšnih datotek in izpisov iz digitalnih tahografov v kombinaciji z vložki ali diagrami iz analognih tahografov. |
| --- | --- |

(b)

imajo pooblaščeni inšpektorji ustrezna usklajena in standardizirana orodja in homologirano programsko opremo za prenos datotek iz enote v vozilu in s tahografskih kartic ter za hitro analizo takšnih datotek in izpisov iz digitalnih tahografov v kombinaciji z vložki ali diagrami iz analognih tahografov.

2.
     
  Če pooblaščeni inšpektor po opravljenem preverjanju ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljen sum goljufije, ima pooblastilo, da vozilo napoti v pooblaščeno servisno delavnico na dodatne preskuse, kjer se med drugim preveri,:

| (a) | ali tahograf pravilno deluje; |
| --- | --- |

(a)

ali tahograf pravilno deluje;

| (b) | ali tahograf pravilno zapisuje in shranjuje podatke ter |
| --- | --- |

(b)

ali tahograf pravilno zapisuje in shranjuje podatke ter

| (c) | ali so parametri umerjanja pravilni. |
| --- | --- |

(c)

ali so parametri umerjanja pravilni.

3.
     
  Pooblaščeni inšpektorji imajo pristojnost, da pooblaščenim delavnicam naročijo, naj opravijo preskus iz odstavka 2 in specifične preskuse, s katerimi se preveri prisotnost naprav za zlorabo. Če se odkrijejo naprave za zlorabo, se lahko oprema, vključno s samo napravo, enoto v vozilu ali njenimi komponentami, ter vozniška kartica odstranijo iz vozila in uporabijo kot dokazno gradivo v skladu z nacionalnimi predpisi o postopkih ravnanja s takšnim dokaznim gradivom.

4.
     
  Pooblaščeni inšpektorji izkoristijo možnost preverjanja tahografov in vozniških kartic, ki so najdeni med preverjanjem v prostorih prevoznega podjetja.

5.
     
  Komisijo se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 39 za pripravo tehničnih in funkcionalnih specifikacij v zvezi z opremo iz odstavka 1 tega člena. [Sprememba 103]

Člen 35

Usposabljanje inšpektorjev

1.   Države članice zagotovijo, da so inšpektorji ustrezno usposobljeni za analizo zapisanih podatkov in nadzor tahografov.

2.   Države članice Komisijo obvestijo o zahtevah za usposabljanje svojih inšpektorjev do ... (20).

2a.
     
  Komisija sprejme sklepe, s katerimi uvede skupen sistem usposabljanja inšpektorjev do ... (21). [Sprememba 104]

3.   Komisija sprejme sklepe o metodologiji

  metodologijo
  za začetno in redno usposabljanje inšpektorjev, vključno s tehnikami za načrtovanje nadzora in odkrivanje naprav za zlorabo in goljufanje.
  Ta metodologija temelji na smernicah za enotno razlago te uredbe in Uredbe (ES) št. 561/2006, da bi v vseh državah članicah zagotovili enotno analizo podatkov, zapisanih s tahografom.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom
  pregleda
  iz člena 40(2)

  člena 40(3)
  . [Sprememba 105]

3a.
     
  Do ... (22) inšpektorji opravijo preizkus znanja za pridobitev evropskega potrdila za nadzor. Usklajeno certificiranje dokazuje, da imajo primerno znanje za učinkovito opravljanje svojih nadzornih nalog, kot jih določa ta uredba, zlasti kar zadeva člen 34a. [Sprememba 106]

3b.
     
  Komisija sprejme sklepe o zahtevah in vsebini preskusa znanja iz odstavka 3a tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 40(3). [Sprememba 107]

3c.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo o številu inšpektorjev v vsaki državi članici, ki so opravili usposabljanje in pridobili evropsko potrdilo za nadzor. [Sprememba 108]

Člen 35a

Zelo hude kršitve

V zakonodaji držav članic so naslednje kršitve v zvezi z dolžnostmi, ki jih določa ta uredba, zaradi izjemne teže in možnih posledic za varnost v cestnem prometu obravnavane kot zelo hude kršitve:

| (1) | kar zadeva obveznosti glede vgradnje tahografa: namestitev in uporaba tahografa brez homologacije; |
| --- | --- |

(1)

kar zadeva obveznosti glede vgradnje tahografa: namestitev in uporaba tahografa brez homologacije;

| (2) | kar zadeva obveznosti glede uporabe tahografov, vozniške kartice ali tahografskega vložka:










  (a) | uporaba tahografa, ki ni skladna z obveznostmi glede inšpekcijskih pregledov iz člena 18; |
| --- | --- | --- |

(2)

kar zadeva obveznosti glede uporabe tahografov, vozniške kartice ali tahografskega vložka:

(a)

uporaba tahografa, ki ni skladna z obveznostmi glede inšpekcijskih pregledov iz člena 18;

| (b) | uporaba nepravilno pregledanih, umerjenih ali zapečatenih tahografov; |
| --- | --- |

(b)

uporaba nepravilno pregledanih, umerjenih ali zapečatenih tahografov;

| (c) | uporaba neveljavne vozniške kartice; |
| --- | --- |

(c)

uporaba neveljavne vozniške kartice;

| (d) | podjetje ne hrani tahografskih vložkov, izpisov in prenesenih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

podjetje ne hrani tahografskih vložkov, izpisov in prenesenih podatkov;

| (e) | voznik je imetnik več kot ene veljavne vozniške kartice; |
| --- | --- |

(e)

voznik je imetnik več kot ene veljavne vozniške kartice;

| (f) | voznik uporablja vozniško kartico, ki ni njegova osebna veljavna kartica; |
| --- | --- |

(f)

voznik uporablja vozniško kartico, ki ni njegova osebna veljavna kartica;

| (g) | uporaba poškodovane ali pretečene vozniške kartice; |
| --- | --- |

(g)

uporaba poškodovane ali pretečene vozniške kartice;

| (h) | podatki, ki so zapisani in shranjeni v tahografu, niso na voljo najmanj 365 dni; |
| --- | --- |

(h)

podatki, ki so zapisani in shranjeni v tahografu, niso na voljo najmanj 365 dni;

| (i) | uporaba umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vozniških kartic in podatkov, ki niso čitljivi; |
| --- | --- |

(i)

uporaba umazanih ali poškodovanih tahografskih vložkov ali vozniških kartic in podatkov, ki niso čitljivi;

| (j) | napačna uporaba tahografskega vložka/vozniške kartice; |
| --- | --- |

(j)

napačna uporaba tahografskega vložka/vozniške kartice;

| (k) | tahografski vložek ali vozniška kartica se uporabljata daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena, in so podatki izgubljeni; |
| --- | --- |

(k)

tahografski vložek ali vozniška kartica se uporabljata daljše obdobje od tistega, za katerega sta namenjena, in so podatki izgubljeni;

| (l) | neuporaba ročnega vpisa, ko je to zahtevano; |
| --- | --- |

(l)

neuporaba ročnega vpisa, ko je to zahtevano;

| (m) | vstavitev napačnega vložka ali vozniške kartice v neustrezno režo (pri vožnji z več vozniki); |
| --- | --- |

(m)

vstavitev napačnega vložka ali vozniške kartice v neustrezno režo (pri vožnji z več vozniki);

| (3) | kar zadeva obveznosti o vpisu podatkov: na tahografskem vložku ni vpisano ime ali priimek; |
| --- | --- |

(3)

kar zadeva obveznosti o vpisu podatkov: na tahografskem vložku ni vpisano ime ali priimek;

| (4) | kar zadeva obveznosti o predložitvi podatkov:










  (a) | zavrnitev preverjanja; |
| --- | --- | --- |

(4)

kar zadeva obveznosti o predložitvi podatkov:

(a)

zavrnitev preverjanja;

| (b) | voznik neupravičeno ni zmožen predložiti zapisov za tekoči dan; |
| --- | --- |

(b)

voznik neupravičeno ni zmožen predložiti zapisov za tekoči dan;

| (c) | voznik neupravičeno ni zmožen predložiti zapisov za predhodnih 28 dni; |
| --- | --- |

(c)

voznik neupravičeno ni zmožen predložiti zapisov za predhodnih 28 dni;

| (d) | voznik ni zmožen predložiti zapisov vozniške kartice, če jo ima; |
| --- | --- |

(d)

voznik ni zmožen predložiti zapisov vozniške kartice, če jo ima;

| (e) | voznik neupravičeno ni zmožen predložiti ročnih zapisov in izpisov v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh; |
| --- | --- |

(e)

voznik neupravičeno ni zmožen predložiti ročnih zapisov in izpisov v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh;

| (f) | voznik ni zmožen predložiti vozniške kartice; |
| --- | --- |

(f)

voznik ni zmožen predložiti vozniške kartice;

| (g) | voznik ni zmožen predložiti izpisov, izdelanih v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh; |
| --- | --- |

(g)

voznik ni zmožen predložiti izpisov, izdelanih v tekočem tednu in predhodnih 28 dneh;

| (5) | okvara tahografa:



  popravilo tahografa ni bilo opravljeno pri pooblaščenem serviserju ali v pooblaščeni servisni delavnici; |
| --- | --- |

(5)

okvara tahografa:

| (6) | ročni vpis podatkov na izpise:










  (a) | voznik ni označil vseh informacij za časovna obdobja, ki jih tahograf v času okvare ali nepravilnega delovanja ni več pravilno zapisal; |
| --- | --- | --- |

(6)

ročni vpis podatkov na izpise:

(a)

voznik ni označil vseh informacij za časovna obdobja, ki jih tahograf v času okvare ali nepravilnega delovanja ni več pravilno zapisal;

| (b) | na začasnem vložku ni označene številke vozniške kartice in/ali imena in/ali številke vozniškega dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

na začasnem vložku ni označene številke vozniške kartice in/ali imena in/ali številke vozniškega dovoljenja;

| (c) | izguba ali kraja vozniške kartice ni uradno sporočena pristojnim organom države članice, v kateri je do izgube ali kraje prišlo; |
| --- | --- |

(c)

izguba ali kraja vozniške kartice ni uradno sporočena pristojnim organom države članice, v kateri je do izgube ali kraje prišlo;

| (7) | kar zadeva goljufije:










  (a) | ponarejanje, prikrivanje ali uničenje podatkov, ki so zapisani na tahografskih vložkih oz. shranjeni v tahografu ali na vozniški kartici, ali tahografskih izpisov; |
| --- | --- | --- |

(7)

kar zadeva goljufije:

(a)

ponarejanje, prikrivanje ali uničenje podatkov, ki so zapisani na tahografskih vložkih oz. shranjeni v tahografu ali na vozniški kartici, ali tahografskih izpisov;

| (b) | zloraba tahografa, tahografskega vložka, vozniške kartice ali kartice podjetja, katerega posledica je ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij; |
| --- | --- |

(b)

zloraba tahografa, tahografskega vložka, vozniške kartice ali kartice podjetja, katerega posledica je ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij;

| (c) | v vozilu je naprava za zlorabo, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij. [Sprememba 109] |
| --- | --- |

(c)

v vozilu je naprava za zlorabo, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za ponarejanje podatkov in/ali izpisanih informacij. [Sprememba 109]

Člen 36

Vzajemna pomoč

Države članice si medsebojno pomagajo pri uporabi te uredbe in nadzoru upoštevanja te uredbe.

V okviru te medsebojne pomoči pristojni organi držav članic zlasti drug drugemu redno pošiljajo vse razpoložljive informacije o kršitvah te uredbe, ki se nanašajo na serviserje in servisne delavnice, ter informacije o
  vrstah zlorab in o
  vseh kaznih, naloženih za take kršitve. [Sprememba 110]

Člen 36a

Odprta telefonska številka

Komisija vzpostavi spletno stran in vseevropsko odprto telefonsko številko, na katero lahko brezplačno in anonimno kličejo vozniki ali druge zainteresirane strani, ki želijo prijaviti goljufijo s področja uporabe te uredbe. [Sprememba 111]

Člen 37

Kazni

1.   Države članice določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne. Za servisne delavnice, ki so kršile določbe te uredbe, lahko kazni vključujejo preklic pooblastila in kartice servisne delavnice.

2.   Za nobeno kršitev te uredbe se ne uporabi več kot ena kazen ali postopek.

3.   Kazni, ki jih določijo države članice za zelo hude kršitve, določene v Direktivi 2009/5/ES

  členu 35a te uredbe
  , so sankcije najvišjih kategorij, ki se uporabljajo v državi članici za kršitev zakonodaje o cestnem prometu. [Sprememba 112]

4.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh ukrepih ter predpisih o kaznih do ... (23). Komisijo obvestijo o vsaki poznejši spremembi teh ukrepov.

POGLAVJE VIII

Končne določbe

Člen 38

Prilagoditev tehničnemu napredku

Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 39 za prilagoditev prilog I, IB in II tehničnemu napredku.

Komisija do ... (24). sprejme podrobne specifikacije iz členov 4, 5 in 6. V skladu s členom 39 lahko sprejme delegirane akte za podaljšanje tega roka, če ob navedenem datumu utemeljeno ugotovi, da še ni na voljo ustrezne naprave, ki bi bila v skladu z zahtevanimi specifikacijami. [Sprememba 125]

Člen 39

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov 4

  členov 3g
  ,
  4,
  5, 6 in 38

  in 34a
  se
  Komisiji
  podeli za nedoločen čas od [začetek veljavnosti te uredbe]

  obdobje petih let od ... (25)

  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 113]

3.   Pooblastilo iz členov
  3g,
  4, 5, 6 in 38

  34a
  lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. [Sprememba 114]

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov
  3g,
  4, 5, 6 in 38

  34a
  , začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za [dva meseca]. [Sprememba 115]

Člen 40

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

Člen 41

Forum o tahografih

1.   Vzpostavi se forum o tahografih, da podpre dialog o tehničnih zadevah v zvezi s tahografi med strokovnjaki držav članic in strokovnjaki iz tretjih držav, ki uporabljajo tahografe v skladu z Evropskim sporazumom o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR).

2.   Države članice imenujejo strokovnjaka v forum o tahografih.

3.   Forum o tahografih je odprt za sodelovanje strokovnjakov iz zainteresiranih pogodbenic AETR, ki niso članice EU.

4.   Na forum o tahografih so vabljene zainteresirane strani, predstavniki proizvajalcev vozil, proizvajalcev tahografov in socialnih partnerjev.

5.   Forum o tahografih sprejme svoj poslovnik.

6.   Forum o tahografih se sestane vsaj enkrat letno.

Člen 42

Sporočanje nacionalnih ukrepov

Države članice Komisiji pošljejo besedilo zakonov, predpisov in upravnih določb, sprejetih na področju, ki ga ureja ta uredba, najpozneje 30 dni po datumu njihovega sprejetja, prvič pa do ... (26).

| (2) | Priloga I se spremeni:






  (a) | v poglavju I Opredelitve pojmov se črta točka (b); |
| --- | --- | --- |

(2)

Priloga I se spremeni:

(a)

v poglavju I Opredelitve pojmov se črta točka (b);

| (b) | v poglavju III (c) se v točki 4.1 sklicevanje na "drugo alineo (b), (c) in (d) člena 15(3) Uredbe" nadomesti z "drugo alineo (b), (c) in (d) člena 30(5) Uredbe"; |
| --- | --- |

(b)

v poglavju III (c) se v točki 4.1 sklicevanje na "drugo alineo (b), (c) in (d) člena 15(3) Uredbe" nadomesti z "drugo alineo (b), (c) in (d) člena 30(5) Uredbe";

| (c) | v poglavju III (c) se v točki 4.2 sklicevanje na "člen 15 Uredbe" nadomesti s "člen 30 Uredbe"; |
| --- | --- |

(c)

v poglavju III (c) se v točki 4.2 sklicevanje na "člen 15 Uredbe" nadomesti s "člen 30 Uredbe";

| (d) | v poglavju IV (a) se v tretjem pododstavku točke 1 sklicevanje na "člen 15(5) Uredbe" nadomesti s "člen 30(6) Uredbe". |
| --- | --- |

(d)

v poglavju IV (a) se v tretjem pododstavku točke 1 sklicevanje na "člen 15(5) Uredbe" nadomesti s "člen 30(6) Uredbe".

| (3) | Priloga IB se spremeni:






  (a) | v poglavju I Opredelitve pojmov se črtajo točke (l), (o), (t), (y), (ee), (kk), (oo) in (qq); |
| --- | --- | --- |

(3)

Priloga IB se spremeni:

(a)

v poglavju I Opredelitve pojmov se črtajo točke (l), (o), (t), (y), (ee), (kk), (oo) in (qq);

| (b) | poglavje VI se spremeni:






  (i) | v prvem odstavku se sklicevanje na "člen 12(5) Uredbe (EGS) št. 3821/85, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2135/98" nadomesti s "člen 24(5) Uredbe (EGS) št. 3821/85"; |
| --- | --- | --- |

(b)

poglavje VI se spremeni:

(i)

v prvem odstavku se sklicevanje na "člen 12(5) Uredbe (EGS) št. 3821/85, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2135/98" nadomesti s "člen 24(5) Uredbe (EGS) št. 3821/85";

| (ii) | oddelek 1 "Odobritev serviserjev ali servisnih delavnic" se črta; |
| --- | --- |

(ii)

oddelek 1 "Odobritev serviserjev ali servisnih delavnic" se črta;

| (c) | v poglavju VIII se v točki 271 sklicevanje na "člen 5 te uredbe" nadomesti s sklicevanjem na "člen 8 te uredbe". |
| --- | --- |

(c)

v poglavju VIII se v točki 271 sklicevanje na "člen 5 te uredbe" nadomesti s sklicevanjem na "člen 8 te uredbe".

Člen 2

Uredba (ES) št. 561/2006 se spremeni:

| (-1) | V členu 2(1) se točka (a) se spremeni:










  "(a) | blaga, kjer največja dovoljena masa vozil, skupaj s kakršnim koli priklopnikom ali polpriklopnikom, presega 2,8 tone; ali"; [Sprememba 134] |
| --- | --- | --- |

(-1)

V členu 2(1) se točka (a) se spremeni:

"(a)

blaga, kjer največja dovoljena masa vozil, skupaj s kakršnim koli priklopnikom ali polpriklopnikom, presega 2,8 tone; ali"; [Sprememba 134]

| (-1a) | V členu 3 se vstavi naslednja točka:










  "(aa) | vozili ali kombinacijami vozil, ki se uporabljajo za prevoz materiala, opreme ali strojev za voznikovo uporabo pri njegovem delu znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, kjer je podjetje, in le, če vožnja z vozilom ni voznikova glavna dejavnost;" [Spremembi 126 in 135] |
| --- | --- | --- |

(-1a)

V členu 3 se vstavi naslednja točka:

"(aa)

vozili ali kombinacijami vozil, ki se uporabljajo za prevoz materiala, opreme ali strojev za voznikovo uporabo pri njegovem delu znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, kjer je podjetje, in le, če vožnja z vozilom ni voznikova glavna dejavnost;" [Spremembi 126 in 135]

| (-1b) | V členu 7 se doda naslednji odstavek:



  "Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 si mora voznik, ki opravlja storitve prevoza potnikov, po štirih urah in pol vožnje vzeti najmanj 45-minutni odmor. Ta odmor lahko nadomesti z več odmori, dolgimi najmanj 15 minut." [Sprememba 127] |
| --- | --- |

(-1b)

V členu 7 se doda naslednji odstavek:

| (-1c) | V členu 8 se odstavek 6a nadomesti z:




  "6a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 6 voznik, ki opravlja storitve prevoza potnikov, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (27), lahko preloži tedenski čas počitka za do 12 zaporednih 24-urnih obdobij po predhodnem rednem tedenskem času počitka, če:










  (a) | po uporabi odstopanja vzame en redni tedenski čas počitka; |
| --- | --- | --- |

(-1c)

V členu 8 se odstavek 6a nadomesti z:

"6a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 6 voznik, ki opravlja storitve prevoza potnikov, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (27), lahko preloži tedenski čas počitka za do 12 zaporednih 24-urnih obdobij po predhodnem rednem tedenskem času počitka, če:

(a)

po uporabi odstopanja vzame en redni tedenski čas počitka;

| (b) | v štiri tedenskem obdobju vzame skupaj 140 ur tedenskega časa počitka. [Sprememba 128] |
| --- | --- |

(b)

v štiri tedenskem obdobju vzame skupaj 140 ur tedenskega časa počitka. [Sprememba 128]

| (1) | V členu 13 se odstavek 1 spremeni kot sledi:


  "1.   Če to ne posega v cilje iz člena 1, lahko vsaka država članica na svojem ozemlju ali s soglasjem zadevnih držav na ozemlju drugih držav članic odobri izjeme od členov 5 do 9 in dovoli te izjeme, če so izpolnjeni posamezni pogoji, ki se uporabljajo za prevoz:






  (a) | z vozili, ki jih imajo v lasti ali v najemu brez voznika za prevoz po cesti organi oblasti, ki ne konkurirajo zasebnim prevoznim podjetjem; |
| --- | --- | --- |

(1)

V členu 13 se odstavek 1 spremeni kot sledi:

"1.   Če to ne posega v cilje iz člena 1, lahko vsaka država članica na svojem ozemlju ali s soglasjem zadevnih držav na ozemlju drugih držav članic odobri izjeme od členov 5 do 9 in dovoli te izjeme, če so izpolnjeni posamezni pogoji, ki se uporabljajo za prevoz:

(a)

z vozili, ki jih imajo v lasti ali v najemu brez voznika za prevoz po cesti organi oblasti, ki ne konkurirajo zasebnim prevoznim podjetjem;

| (b) | z vozili, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, živinorejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v okviru lastne podjetniške dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje; |
| --- | --- |

(b)

z vozili, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, živinorejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v okviru lastne podjetniške dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje;

| (c) | s kmetijskimi in gozdarskimi traktorji, ki se uporabljajo za kmetijske in gozdarske dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje, ki ima vozilo v lasti, najemu ali zakupu; |
| --- | --- |

(c)

s kmetijskimi in gozdarskimi traktorji, ki se uporabljajo za kmetijske in gozdarske dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje, ki ima vozilo v lasti, najemu ali zakupu;

| (d) | z vozili ali kombinacijami vozil z največjo dovoljeno maso vlečnega vozila, ki ne presega 7,5 tone in ki jih uporabljajo
  za dostavo pošiljk v poštnem prometu.
  Ta vozila se lahko uporabljajo samo v območju s polmerom 50 100 km od kraja, v katerem je podjetje, če vožnja z vozilom ni glavna voznikova dejavnost; [Sprememba 117]: |
| --- | --- |

(d)

z vozili ali kombinacijami vozil z največjo dovoljeno maso vlečnega vozila, ki ne presega 7,5 tone in ki jih uporabljajo
  za dostavo pošiljk v poštnem prometu.
  Ta vozila se lahko uporabljajo samo v območju s polmerom 50 100 km od kraja, v katerem je podjetje, če vožnja z vozilom ni glavna voznikova dejavnost; [Sprememba 117]:

| (e) | z vozili, ki vozijo izključno na otokih, katerih površina ne presega 2 300 kvadratnih kilometrov in niso povezani s preostalim državnim ozemljem z mostom, nasipom ali predorom, odprtim za motorna vozila; |
| --- | --- |

(e)

z vozili, ki vozijo izključno na otokih, katerih površina ne presega 2 300 kvadratnih kilometrov in niso povezani s preostalim državnim ozemljem z mostom, nasipom ali predorom, odprtim za motorna vozila;

| (f) | z vozili za prevoz blaga v območju s polmerom 50

  100 km
  od kraja, v katerem je podjetje, s pogonom na zemeljski plin ali utekočinjeni zemeljski plin ali na električni pogon, katerih največja dovoljena masa, skupaj z maso priklopnika ali polpriklopnika, ne presega 7,5 tone; |
| --- | --- |

(f)

z vozili za prevoz blaga v območju s polmerom 50

  100 km
  od kraja, v katerem je podjetje, s pogonom na zemeljski plin ali utekočinjeni zemeljski plin ali na električni pogon, katerih največja dovoljena masa, skupaj z maso priklopnika ali polpriklopnika, ne presega 7,5 tone;

| (g) | z vozili za učenje vožnje in opravljanje izpita za pridobitev vozniškega dovoljenja ali spričevala o strokovni usposobljenosti, če se ne uporabljajo za komercialni prevoz blaga ali potnikov; |
| --- | --- |

(g)

z vozili za učenje vožnje in opravljanje izpita za pridobitev vozniškega dovoljenja ali spričevala o strokovni usposobljenosti, če se ne uporabljajo za komercialni prevoz blaga ali potnikov;

| (h) | z vozili, ki se uporabljajo za vzdrževanje kanalizacije, za varovanje pred poplavami, za preskrbo z vodo, plinom in elektriko, za
  gradnjo,
  vzdrževanje in nadzor cest ali za zbiranje in odstranjevanje odpadkov od vrat do vrat, za vzdrževanje telefonskih in telegrafskih napeljav, radijskega in televizijskega oddajanja ter odkrivanje radijskih in televizijskih oddajnikov ali sprejemnikov; [Sprememba 118] |
| --- | --- |

(h)

z vozili, ki se uporabljajo za vzdrževanje kanalizacije, za varovanje pred poplavami, za preskrbo z vodo, plinom in elektriko, za
  gradnjo,
  vzdrževanje in nadzor cest ali za zbiranje in odstranjevanje odpadkov od vrat do vrat, za vzdrževanje telefonskih in telegrafskih napeljav, radijskega in televizijskega oddajanja ter odkrivanje radijskih in televizijskih oddajnikov ali sprejemnikov; [Sprememba 118]

| (i) | z vozili z 10 do 17 sedežev, ki se uporabljajo izključno za nekomercialni prevoz potnikov; |
| --- | --- |

(i)

z vozili z 10 do 17 sedežev, ki se uporabljajo izključno za nekomercialni prevoz potnikov;

| (j) | s specializiranimi vozili za prevažanje cirkuške opreme in opreme za zabaviščne parke; |
| --- | --- |

(j)

s specializiranimi vozili za prevažanje cirkuške opreme in opreme za zabaviščne parke;

| (k) | s posebno opremljenimi vozili za mobilne projekte, ki se uporabljajo predvsem za izobraževanje v mirujočem stanju; |
| --- | --- |

(k)

s posebno opremljenimi vozili za mobilne projekte, ki se uporabljajo predvsem za izobraževanje v mirujočem stanju;

| (l) | z vozili za odvažanje mleka s kmetij
  in/ali
  za vračanje cistern za mleko ali
  dostavo
  mlečnih proizvodov, ki so namenjenih za živalsko krmo, na kmetije; [Sprememba 119] |
| --- | --- |

(l)

z vozili za odvažanje mleka s kmetij
  in/ali
  za vračanje cistern za mleko ali
  dostavo
  mlečnih proizvodov, ki so namenjenih za živalsko krmo, na kmetije; [Sprememba 119]

| (m) | s specializiranimi vozili za prevažanje denarja in/ali dragocenih predmetov; |
| --- | --- |

(m)

s specializiranimi vozili za prevažanje denarja in/ali dragocenih predmetov;

| (n) | z vozili za odvoz živalskih odpadkov ali trupel živali, ki niso namenjeni za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(n)

z vozili za odvoz živalskih odpadkov ali trupel živali, ki niso namenjeni za prehrano ljudi;

| (o) | z vozili, ki se uporabljajo izključno na cestah znotraj vozlišč, kot so pristanišča, pristaniška razkladališča in železniški terminali; |
| --- | --- |

(o)

z vozili, ki se uporabljajo izključno na cestah znotraj vozlišč, kot so pristanišča, pristaniška razkladališča in železniški terminali;

| (p) | z vozili za prevoz živih živali s kmetij na lokalne trge in obratno ali s trgov v lokalne klavnice v premeru do 50

  100 km
  ; |
| --- | --- |

(p)

z vozili za prevoz živih živali s kmetij na lokalne trge in obratno ali s trgov v lokalne klavnice v premeru do 50

  100 km
  ;

| (q) | z vozili, ki se v prometu na gradbiščih uporabljajo za dostavo in odvoz gradbenega materiala." |
| --- | --- |

(q)

z vozili, ki se v prometu na gradbiščih uporabljajo za dostavo in odvoz gradbenega materiala."

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne z veljavnostjo od ... (28).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 79.

1

(2)  UL C 37, 10.2.2012, str. 6.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012.

3

(4)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

4

(5)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 102, 11.4.2006, str. 35.

6

(7)  UL L 403, 30.12.2006, str. 18.

7

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

8

(9)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

9

(10)  UL L 29, 31.1.2009, str. 45.

10

(11)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

11

(12)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

12

(13)  UL L 80, 23.3.2002, str. 35.

13

(14)  UL L 57, 2.3.1992, str. 27.

14

(15)

15

| + | Datum:dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum:dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(16)  UL L 102, 11.4.2006, str. 35.

16

(17)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1."

17

(18)

18

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(19)

19

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(20)

20

| + | Datum: šest mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum: šest mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(21)

21

| ++ | Datum: 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

++

Datum: 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(22)

22

| + | Datum: 24 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum: 24 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(23)

23

| + | Datum uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum uporabe te uredbe.

(24)

24

| + | Datum: dve leti po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum: dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(25)

25

| ++ | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

++

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(26)

26

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(27)  

  UL L 300, 14.11.2009, str. 88."

27

UL L 300, 14.11.2009, str. 88."

(28)  Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

28

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/148

---

Torek, 3. julij 2012Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov ***I

P7_TA(2012)0272

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

2013/C 349 E/22

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0285),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0139/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0139/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za pravne zadeve (A7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za pravne zadeve (A7-0046/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 3. julij 2012P7_TC1-COD(2011)0137

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet Evropske unije je v Resoluciji z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva (3) zahteval pregled Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (4). |
| --- | --- |

(1)

Svet Evropske unije je v Resoluciji z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva (3) zahteval pregled Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (4).

| (2) | Trženje blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, povzroča precejšnjo škodo imetnikom pravic ter proizvajalcem in trgovcem, ki se ravnajo po zakonu. Prav tako zavaja potrošnike ter lahko v nekaterih primerih ogrozi njihovo zdravje in varnost. Kolikor mogoče bi si bilo treba prizadevati, da tako blago
  ne bi vstopilo v carinsko območje Unije in
  ne bi doseglo trga, ter sprejeti ukrepe proti tej nezakoniti dejavnosti, ne da bi pri tem ovirali zakonito trgovino.
  Iz tega razloga morajo biti potrošniki dobro obveščeni o tveganjih, povezanih z nakupom tega blaga. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Trženje blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, povzroča precejšnjo škodo imetnikom pravic ter proizvajalcem in trgovcem, ki se ravnajo po zakonu. Prav tako zavaja potrošnike ter lahko v nekaterih primerih ogrozi njihovo zdravje in varnost. Kolikor mogoče bi si bilo treba prizadevati, da tako blago
  ne bi vstopilo v carinsko območje Unije in
  ne bi doseglo trga, ter sprejeti ukrepe proti tej nezakoniti dejavnosti, ne da bi pri tem ovirali zakonito trgovino.
  Iz tega razloga morajo biti potrošniki dobro obveščeni o tveganjih, povezanih z nakupom tega blaga. [Sprememba 1]

| (3) | Pri pregledu Uredbe (ES) št. 1383/2003 se je pokazalo, da so potrebne nekatere izboljšave pravnega okvira za okrepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine
  s strani carinskih organov
  in zagotovitev pravne jasnosti, ob upoštevanju razvoja na gospodarskem, trgovinskem in pravnem področju. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

Pri pregledu Uredbe (ES) št. 1383/2003 se je pokazalo, da so potrebne nekatere izboljšave pravnega okvira za okrepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine
  s strani carinskih organov
  in zagotovitev pravne jasnosti, ob upoštevanju razvoja na gospodarskem, trgovinskem in pravnem področju. [Sprememba 2]

| (4) | Carinski organi bi morali imeti možnost kontrole blaga, ki je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora na carinskem območju Unije,
  vključno z blagom, ki je dano v odložni postopek,
  da bi uveljavljali pravice intelektualne lastnine. Pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na meji, kjer koli blago je ali bi moralo biti, pod "carinskim nadzorom", kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), se viri dobro izkoriščajo. Kadar carinski organi na meji zadržijo blago, je potreben en postopek, medtem ko bi bilo pri blagu na trgu, razdeljenem in dobavljenem prodajalcem na drobno, za enako stopnjo uveljavljenja potrebnih več ločenih postopkov. Predvideti bi bilo treba izjemo za blago, sproščeno v prosti promet na podlagi režima uporabe v posebne namene, ker tako blago ostane pod carinskim nadzorom, čeprav je bilo sproščeno v prosti promet. Primerno je tudi, da se ta uredba ne uporablja za blago v osebni prtljagi potnikov, če je to blago namenjeno za njihovo osebno uporabo in če ni nobenega znaka, da gre za trgovinski promet. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4)

Carinski organi bi morali imeti možnost kontrole blaga, ki je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora na carinskem območju Unije,
  vključno z blagom, ki je dano v odložni postopek,
  da bi uveljavljali pravice intelektualne lastnine. Pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na meji, kjer koli blago je ali bi moralo biti, pod "carinskim nadzorom", kot je opredeljen v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), se viri dobro izkoriščajo. Kadar carinski organi na meji zadržijo blago, je potreben en postopek, medtem ko bi bilo pri blagu na trgu, razdeljenem in dobavljenem prodajalcem na drobno, za enako stopnjo uveljavljenja potrebnih več ločenih postopkov. Predvideti bi bilo treba izjemo za blago, sproščeno v prosti promet na podlagi režima uporabe v posebne namene, ker tako blago ostane pod carinskim nadzorom, čeprav je bilo sproščeno v prosti promet. Primerno je tudi, da se ta uredba ne uporablja za blago v osebni prtljagi potnikov, če je to blago namenjeno za njihovo osebno uporabo in če ni nobenega znaka, da gre za trgovinski promet. [Sprememba 3]

| (5) | V Uredbi (ES) št. 1383/2003 nekatere pravice intelektualne lastnine niso zajete, nekatere kršitve pa so izključene. Za okrepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine bi bilo torej treba carinsko kontrolo razširiti na druge vrste kršitev, kot so kršitve, ki izhajajo iz vzporedne trgovine, in druge kršitve pravic, ki jih carinski organi že uveljavljajo, vendar niso zajete z Uredbo (ES) št. 1383/2003. Iz istega namena

  V ta namen
  je primerno, da se na področje uporabe te uredbe poleg pravic, ki so že zajete z Uredbo (ES) št. 1383/2003, vključijo trgovska imena, če so na podlagi nacionalnega prava zaščitena kot izključne lastninske pravice, topografije polprevodniških izdelkov, uporabni modeli in naprave za izogibanje tehnološkim ukrepom ter tudi vse izključne pravice intelektualne lastnine, določene z zakonodajo Unije. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(5)

V Uredbi (ES) št. 1383/2003 nekatere pravice intelektualne lastnine niso zajete, nekatere kršitve pa so izključene. Za okrepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine bi bilo torej treba carinsko kontrolo razširiti na druge vrste kršitev, kot so kršitve, ki izhajajo iz vzporedne trgovine, in druge kršitve pravic, ki jih carinski organi že uveljavljajo, vendar niso zajete z Uredbo (ES) št. 1383/2003. Iz istega namena

  V ta namen
  je primerno, da se na področje uporabe te uredbe poleg pravic, ki so že zajete z Uredbo (ES) št. 1383/2003, vključijo trgovska imena, če so na podlagi nacionalnega prava zaščitena kot izključne lastninske pravice, topografije polprevodniških izdelkov, uporabni modeli in naprave za izogibanje tehnološkim ukrepom ter tudi vse izključne pravice intelektualne lastnine, določene z zakonodajo Unije. [Sprememba 4]

| (5a) | Države članice bi morale nameniti zadostna sredstva, da bi carinskim organom omogočile izvajanje razširjenih odgovornosti in zagotovile primerno usposabljanje za carinske uradnike. Komisija in države članice bi morale sprejeti smernice za zagotavljanje pravilnega in enotnega izvajanja carinske kontrole za različne vrste kršitev, zajetih v tej uredbi. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5a)

Države članice bi morale nameniti zadostna sredstva, da bi carinskim organom omogočile izvajanje razširjenih odgovornosti in zagotovile primerno usposabljanje za carinske uradnike. Komisija in države članice bi morale sprejeti smernice za zagotavljanje pravilnega in enotnega izvajanja carinske kontrole za različne vrste kršitev, zajetih v tej uredbi. [Sprememba 5]

| (5b) | Ta uredba bi morala, ko se bo v celoti izvajala, prispevati k skupnemu trgu, ki zagotavlja učinkovitejšo zaščito imetnikov pravic, spodbuja ustvarjalnost in inovativnost ter potrošnikom nudi zanesljive in kakovostne proizvode, kar bi moralo prispevati k večjemu številu čezmejnih transakcij med potrošniki, podjetji in trgovci [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(5b)

Ta uredba bi morala, ko se bo v celoti izvajala, prispevati k skupnemu trgu, ki zagotavlja učinkovitejšo zaščito imetnikov pravic, spodbuja ustvarjalnost in inovativnost ter potrošnikom nudi zanesljive in kakovostne proizvode, kar bi moralo prispevati k večjemu številu čezmejnih transakcij med potrošniki, podjetji in trgovci [Sprememba 6]

| (5c) | Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da carinski organi povsod v Uniji brez nepotrebnega odlašanja usklajeno izvajajo novi pravni okvir, da se zagotovi učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, s čimer bi zaščitili imetnike pravic brez oviranja trgovine. Izvajanje posodobljenega carinskega zakonika in zlasti uporaba interoperabilnega elektronskega carinskega sistema „e-carina“ bi lahko v prihodnje prispevala k lažjemu uveljavljanju predpisov. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(5c)

Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da carinski organi povsod v Uniji brez nepotrebnega odlašanja usklajeno izvajajo novi pravni okvir, da se zagotovi učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, s čimer bi zaščitili imetnike pravic brez oviranja trgovine. Izvajanje posodobljenega carinskega zakonika in zlasti uporaba interoperabilnega elektronskega carinskega sistema „e-carina“ bi lahko v prihodnje prispevala k lažjemu uveljavljanju predpisov. [Sprememba 7]

| (5d) | Države članice imajo na carinskem področju vse bolj omejene vire. Zato ne bi smela nacionalnih organov dodatno finančno obremeniti nobena nova uredba. Podpreti bi bilo treba spodbujanje novih tehnologij in strategij za upravljanje tveganj za čim boljše izkoriščanje virov, ki so na voljo nacionalnim organom. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(5d)

Države članice imajo na carinskem področju vse bolj omejene vire. Zato ne bi smela nacionalnih organov dodatno finančno obremeniti nobena nova uredba. Podpreti bi bilo treba spodbujanje novih tehnologij in strategij za upravljanje tveganj za čim boljše izkoriščanje virov, ki so na voljo nacionalnim organom. [Sprememba 8]

| (6) | Ta uredba vsebuje postopkovna pravila za carinske organe. V skladu s tem ta uredba ne uvaja

  določa
  nobenega novega merila za ugotavljanje obstoja kršitve veljavnega prava intelektualne lastnine. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba vsebuje postopkovna pravila za carinske organe. V skladu s tem ta uredba ne uvaja

  določa
  nobenega novega merila za ugotavljanje obstoja kršitve veljavnega prava intelektualne lastnine. [Sprememba 9]

| (7) | Ta uredba ne bi smela vplivati na določbe o pristojnosti sodišč, zlasti tiste iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (6). |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba ne bi smela vplivati na določbe o pristojnosti sodišč, zlasti tiste iz Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (6).

| (8) | Vsaka oseba, naj bo imetnik pravice intelektualne lastnine ali ne, ki lahko v svojem imenu sproži pravni postopek v zvezi z morebitno kršitvijo navedene pravice, bi morala imeti pravico vložiti zahtevo za ukrepanje carinskih organov. |
| --- | --- |

(8)

Vsaka oseba, naj bo imetnik pravice intelektualne lastnine ali ne, ki lahko v svojem imenu sproži pravni postopek v zvezi z morebitno kršitvijo navedene pravice, bi morala imeti pravico vložiti zahtevo za ukrepanje carinskih organov.

| (9) | Za zagotovitev, da so pravice intelektualne lastnine uveljavljene v celotni Uniji, je primerno določiti, da lahko oseba, ki ima pravico vložiti zahtevo za ukrepanje in zahteva uveljavitev pravice intelektualne lastnine na celotnem ozemlju Unije, od carinskih organov države članice zahteva, da sprejmejo odločitev, v skladu s katero morajo carinski organi zadevne države članice in katere koli druge države članice, v kateri se zahteva uveljavitev pravice intelektualne lastnine, ukrepati. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev, da so pravice intelektualne lastnine uveljavljene v celotni Uniji, je primerno določiti, da lahko oseba, ki ima pravico vložiti zahtevo za ukrepanje in zahteva uveljavitev pravice intelektualne lastnine na celotnem ozemlju Unije, od carinskih organov države članice zahteva, da sprejmejo odločitev, v skladu s katero morajo carinski organi zadevne države članice in katere koli druge države članice, v kateri se zahteva uveljavitev pravice intelektualne lastnine, ukrepati.

| (10) | Za zagotovitev hitrega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine bi bilo treba predvideti, da lahko carinski organi, kadar na podlagi ustreznih dokazov

  zadostnih razlogov za sum
  , da blago pod njihovim nadzorom krši pravice intelektualne lastnine, bodisi na svojo pobudo bodisi na podlagi zahteve prekinejo sprostitev blaga ali ga zadržijo, da osebam, upravičenim do vložitve zahteve za ukrepanje carinskih organov, omogočijo sprožitev postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev hitrega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine bi bilo treba predvideti, da lahko carinski organi, kadar na podlagi ustreznih dokazov

  zadostnih razlogov za sum
  , da blago pod njihovim nadzorom krši pravice intelektualne lastnine, bodisi na svojo pobudo bodisi na podlagi zahteve prekinejo sprostitev blaga ali ga zadržijo, da osebam, upravičenim do vložitve zahteve za ukrepanje carinskih organov, omogočijo sprožitev postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine. [Sprememba 10]

| (10a) | Kadar obstaja sum, da je blago v tranzitu imitacija ali kopija proizvoda, ki je v Uniji zaščiten s pravico intelektualne lastnine, bi moral deklarant, imetnik ali lastnik blaga nositi breme dokazovanja končne destinacije blaga. Če deklarant, imetnik ali lastnik blaga ne predloži jasnih in prepričljivih dokazov o nasprotnem, je treba predpostaviti, da je končna destinacija blaga trg Unije. Komisija bi morala sprejeti smernice, ki opredeljujejo merila, na podlagi katerih lahko carinski organi zanesljivo ocenijo tveganje za preusmeritev na trg Unije, ob upoštevanju ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(10a)

Kadar obstaja sum, da je blago v tranzitu imitacija ali kopija proizvoda, ki je v Uniji zaščiten s pravico intelektualne lastnine, bi moral deklarant, imetnik ali lastnik blaga nositi breme dokazovanja končne destinacije blaga. Če deklarant, imetnik ali lastnik blaga ne predloži jasnih in prepričljivih dokazov o nasprotnem, je treba predpostaviti, da je končna destinacija blaga trg Unije. Komisija bi morala sprejeti smernice, ki opredeljujejo merila, na podlagi katerih lahko carinski organi zanesljivo ocenijo tveganje za preusmeritev na trg Unije, ob upoštevanju ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije. [Sprememba 11]

| (11) | Kadar blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine, ni ponarejeno ali piratsko blago, je včasih z običajnim vizualnim pregledom, ki ga opravijo carinski organi, težko ugotoviti, ali je bila morda kršena pravica intelektualne lastnine. Zato je primerno določiti, da je treba sprožiti postopek, razen če se zadevni stranki, in sicer imetnik blaga in imetnik pravice, dogovorita o odstopu blaga v uničenje. Pristojni organi, ki se ukvarjajo s takšnimi postopki, bi morali biti tisti, ki odločijo o tem, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena, in sprejmejo ustrezne odločitve o kršitvah zadevnih pravic intelektualne lastnine.
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(11)

Kadar blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine, ni ponarejeno ali piratsko blago, je včasih z običajnim vizualnim pregledom, ki ga opravijo carinski organi, težko ugotoviti, ali je bila morda kršena pravica intelektualne lastnine. Zato je primerno določiti, da je treba sprožiti postopek, razen če se zadevni stranki, in sicer imetnik blaga in imetnik pravice, dogovorita o odstopu blaga v uničenje. Pristojni organi, ki se ukvarjajo s takšnimi postopki, bi morali biti tisti, ki odločijo o tem, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena, in sprejmejo ustrezne odločitve o kršitvah zadevnih pravic intelektualne lastnine.
  [Sprememba 12]

| (12) | Z Uredbo (ES) št. 1383/2003 je bilo državam članicam dovoljeno, da predvidijo postopek, na podlagi katerega se lahko določeno blago uniči, ne da bi bilo treba sprožiti postopek za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine. Kot je bilo priznano v Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (7), se je ta postopek v državah članicah, v katerih je bil na voljo, izkazal za zelo uspešnega. Zato bi moral biti tak postopek obvezen za tiste opazne

  vse
  kršitve,
  ki jih carinski organi zlahka odkrijejo z običajnim vizualnim pregledom, in bi ga bilo treba uporabiti na zahtevo imetnika pravice, kadar
  imetnik pravice potrdi kršitev pravice intelektualnega prava in soglaša z uničenjem ter kadar
  deklarant ali imetnik blaga ne nasprotuje uničenju. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(12)

Z Uredbo (ES) št. 1383/2003 je bilo državam članicam dovoljeno, da predvidijo postopek, na podlagi katerega se lahko določeno blago uniči, ne da bi bilo treba sprožiti postopek za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine. Kot je bilo priznano v Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (7), se je ta postopek v državah članicah, v katerih je bil na voljo, izkazal za zelo uspešnega. Zato bi moral biti tak postopek obvezen za tiste opazne

  vse
  kršitve,
  ki jih carinski organi zlahka odkrijejo z običajnim vizualnim pregledom, in bi ga bilo treba uporabiti na zahtevo imetnika pravice, kadar
  imetnik pravice potrdi kršitev pravice intelektualnega prava in soglaša z uničenjem ter kadar
  deklarant ali imetnik blaga ne nasprotuje uničenju. [Sprememba 13]

| (13) | Brez poseganja v pravico končnega potrošnika do primerne obveščenosti v razumnem času o pravni podlagi ukrepov carinskih organov bi bilo treba
  za čim večje zmanjšanje upravnega obremena in stroškov bi bilo treba za manjše pošiljke ponarejenega in piratskega blaga uvesti poseben postopek, s katerim bi bilo blago mogoče uničiti brez soglasja imetnika pravice. Za določitev zgornjih meja, do katerih se pošiljke štejejo za manjše pošiljke, bi bilo treba s to uredbo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo, v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pomembno je, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

  , kadar imetnik pravice v zahtevi zaprosi za uporabo posebnega postopka. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(13)

Brez poseganja v pravico končnega potrošnika do primerne obveščenosti v razumnem času o pravni podlagi ukrepov carinskih organov bi bilo treba
  za čim večje zmanjšanje upravnega obremena in stroškov bi bilo treba za manjše pošiljke ponarejenega in piratskega blaga uvesti poseben postopek, s katerim bi bilo blago mogoče uničiti brez soglasja imetnika pravice. Za določitev zgornjih meja, do katerih se pošiljke štejejo za manjše pošiljke, bi bilo treba s to uredbo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo, v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pomembno je, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

  , kadar imetnik pravice v zahtevi zaprosi za uporabo posebnega postopka. [Sprememba 14]

| (14) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  [Sprememba 15]

| (15) | Zaradi večje pravne jasnosti in varstva interesov zakonitih trgovcev pred morebitno zlorabo določb o uveljavljanju pravic na meji je primerno spremeniti roke za zadržanje blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine,
  in
  pogoje, pod katerimi carinski organi informacije o pošiljkah posredujejo imetnikom pravic, in pogoje za uporabo postopka, ki omogoča uničenje blaga pod carinskim nadzorom zaradi suma kršitev pravic intelektualne lastnine., razen za ponarejeno in piratsko blago, ter

  Kadar carinski organi ukrepajo po ugoditvi zahtevi, je primerno tudi
  uvesti določbo, na podlagi katere lahko imetnik blaga izrazi svoje stališče, preden carinska uprava sprejme odločitev, ki bi mu škodovala

  prekine sprostitev blaga ali zadrži blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine in ki ni ponarejeno ali piratsko blago, saj je včasih z običajnim vizualnim pregledom, ki ga opravijo carinski organi, težko ugotoviti, ali je morda kršena pravica intelektualne lastnine
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(15)

Zaradi večje pravne jasnosti in varstva interesov zakonitih trgovcev pred morebitno zlorabo določb o uveljavljanju pravic na meji je primerno spremeniti roke za zadržanje blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine,
  in
  pogoje, pod katerimi carinski organi informacije o pošiljkah posredujejo imetnikom pravic, in pogoje za uporabo postopka, ki omogoča uničenje blaga pod carinskim nadzorom zaradi suma kršitev pravic intelektualne lastnine., razen za ponarejeno in piratsko blago, ter

  Kadar carinski organi ukrepajo po ugoditvi zahtevi, je primerno tudi
  uvesti določbo, na podlagi katere lahko imetnik blaga izrazi svoje stališče, preden carinska uprava sprejme odločitev, ki bi mu škodovala

  prekine sprostitev blaga ali zadrži blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine in ki ni ponarejeno ali piratsko blago, saj je včasih z običajnim vizualnim pregledom, ki ga opravijo carinski organi, težko ugotoviti, ali je morda kršena pravica intelektualne lastnine
  . [Sprememba 16]

| (16) | Ob upoštevanju začasne in preventivne narave ukrepov, ki jih na tem področju sprejmejo carinski organi, in nasprotujočih si interesov strank, ki jih zadevajo ukrepi, bi bilo treba nekatere vidike postopkov prilagoditi, da bi zagotovili nemoteno uporabo Uredbe in sočasno upoštevali pravice zadevnih strank. Kar zadeva različna uradna obvestila, predvidena s to uredbo, bi tako carinski organi morali na podlagi dokumentov o carinski obravnavi ali situaciji, v kateri se nahaja blago, uradno obvestiti najprimernejšo osebo. Roki, ki so v tej uredbi določeni za zahtevana uradna obvestila, bi se morali šteti od trenutka, ko carinski organi pošljejo ta obvestila, da bi se uskladili vsi roki za uradna obvestila, poslana zadevnim strankam

  ko so bila ta prejeta
  . Rok, v katerem ima oseba pravico do zaslišanja, preden se sprejme neugodna odločitev,

  pred prekinitvijo sprostitve blaga, ki ni ponarejeno ali piratsko, ali njegovim zadržanjem,
  bi moral biti tri delovne dni, glede na to, da

  po prejemu
  ,
  kadar
  so imetniki odločb o ugoditvi zahtevam za ukrepanje carinske organe prostovoljno zaprosili za ukrepanje in da se morajo deklaranti ali imetniki blaga zavedati posebnega položaja svojega blaga, ko je to pod carinski nadzorom. Pri posebnem postopku za majhne pošiljke, ko te potrošnike verjetno neposredno zadevajo in se od njih ne more pričakovati enaka raven skrbnosti kot od drugih gospodarskih subjektov, ki navadno opravljajo carinske formalnosti, bi moral biti navedeni

  bi morala biti pravica do zaslišanja zagotovljena za vse vrste blaga,
  rok bistveno

  za uveljavljanje te pravice pa bi moral biti
  daljši.
  Ob upoštevanju morebitnega obsega dela v zvezi s carinskimi postopki po tej uredbi bi morali carinski organi prednostno obravnavati velike pošiljke. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju začasne in preventivne narave ukrepov, ki jih na tem področju sprejmejo carinski organi, in nasprotujočih si interesov strank, ki jih zadevajo ukrepi, bi bilo treba nekatere vidike postopkov prilagoditi, da bi zagotovili nemoteno uporabo Uredbe in sočasno upoštevali pravice zadevnih strank. Kar zadeva različna uradna obvestila, predvidena s to uredbo, bi tako carinski organi morali na podlagi dokumentov o carinski obravnavi ali situaciji, v kateri se nahaja blago, uradno obvestiti najprimernejšo osebo. Roki, ki so v tej uredbi določeni za zahtevana uradna obvestila, bi se morali šteti od trenutka, ko carinski organi pošljejo ta obvestila, da bi se uskladili vsi roki za uradna obvestila, poslana zadevnim strankam

  ko so bila ta prejeta
  . Rok, v katerem ima oseba pravico do zaslišanja, preden se sprejme neugodna odločitev,

  pred prekinitvijo sprostitve blaga, ki ni ponarejeno ali piratsko, ali njegovim zadržanjem,
  bi moral biti tri delovne dni, glede na to, da

  po prejemu
  ,
  kadar
  so imetniki odločb o ugoditvi zahtevam za ukrepanje carinske organe prostovoljno zaprosili za ukrepanje in da se morajo deklaranti ali imetniki blaga zavedati posebnega položaja svojega blaga, ko je to pod carinski nadzorom. Pri posebnem postopku za majhne pošiljke, ko te potrošnike verjetno neposredno zadevajo in se od njih ne more pričakovati enaka raven skrbnosti kot od drugih gospodarskih subjektov, ki navadno opravljajo carinske formalnosti, bi moral biti navedeni

  bi morala biti pravica do zaslišanja zagotovljena za vse vrste blaga,
  rok bistveno

  za uveljavljanje te pravice pa bi moral biti
  daljši.
  Ob upoštevanju morebitnega obsega dela v zvezi s carinskimi postopki po tej uredbi bi morali carinski organi prednostno obravnavati velike pošiljke. [Sprememba 17]

| (17) | V skladu z "Izjavo o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju", sprejeto na ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Dohi 14. novembra 2001, se Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS) lahko in mora razlagati in izvajati tako, da podpira pravico članic STO do varovanja javnega zdravja in zlasti spodbujanja dostopa do zdravil za vse.
  Zaradi tega je
  zlasti pri zdravilih

  pomembno, da carinski organi zagotovijo, da so vsi ukrepi, ki jih sprejmejo, v skladu z mednarodnimi obvezami Unije in njeno politiko razvojnega sodelovanja po členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter da ne zadržijo ali prekinejo sprostitve generičnih zdravil
  , pri katerih je prehod čez to ozemlje Evropske Unije s pretovarjanjem, skladiščenjem, delitvijo tovora ali spremembo načina ali sredstva prevoza ali brez njih samo del celotne poti, ki se začne in konča zunaj ozemlja Unije, morajo carinski organi pri ocenjevanju tveganja kršitve pravic intelektualne lastnine upoštevati vsako precejšnjo verjetnost preusmeritve tega blaga na trg Unije

  če ni jasnega in prepričljivega dokaza, da so namenjeni prodaji v Uniji
  . [Spremembe 109, 126 in 153] |
| --- | --- |

(17)

V skladu z "Izjavo o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju", sprejeto na ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Dohi 14. novembra 2001, se Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS) lahko in mora razlagati in izvajati tako, da podpira pravico članic STO do varovanja javnega zdravja in zlasti spodbujanja dostopa do zdravil za vse.
  Zaradi tega je
  zlasti pri zdravilih

  pomembno, da carinski organi zagotovijo, da so vsi ukrepi, ki jih sprejmejo, v skladu z mednarodnimi obvezami Unije in njeno politiko razvojnega sodelovanja po členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter da ne zadržijo ali prekinejo sprostitve generičnih zdravil
  , pri katerih je prehod čez to ozemlje Evropske Unije s pretovarjanjem, skladiščenjem, delitvijo tovora ali spremembo načina ali sredstva prevoza ali brez njih samo del celotne poti, ki se začne in konča zunaj ozemlja Unije, morajo carinski organi pri ocenjevanju tveganja kršitve pravic intelektualne lastnine upoštevati vsako precejšnjo verjetnost preusmeritve tega blaga na trg Unije

  če ni jasnega in prepričljivega dokaza, da so namenjeni prodaji v Uniji
  . [Spremembe 109, 126 in 153]

| (17a) | Zdravila z lažno blagovno znamko ali označbo prikazujejo lažen izvor in kakovost, zato bi jih bilo treba obravnavati kot ponarejena zdravila v skladu z Direktivo 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo (8). Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečitev, da taki proizvodi pridejo do bolnikov in potrošnikov v Uniji, pri tem pa se ne sme ovirati tranzita zakonitih generičnih zdravil preko carinskega območja Unije. Komisija bi morala do ... (9) predložiti poročilo o analizi učinkovitosti obstoječih carinskih ukrepov za boj proti trgovini s ponarejenimi zdravili ter morebitnem negativnem vplivu na dostop do generičnih zdravil, ki bi bil s tem povezan. [Spremembe 110, 127 in 154] |
| --- | --- |

(17a)

Zdravila z lažno blagovno znamko ali označbo prikazujejo lažen izvor in kakovost, zato bi jih bilo treba obravnavati kot ponarejena zdravila v skladu z Direktivo 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo (8). Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečitev, da taki proizvodi pridejo do bolnikov in potrošnikov v Uniji, pri tem pa se ne sme ovirati tranzita zakonitih generičnih zdravil preko carinskega območja Unije. Komisija bi morala do ... (9) predložiti poročilo o analizi učinkovitosti obstoječih carinskih ukrepov za boj proti trgovini s ponarejenimi zdravili ter morebitnem negativnem vplivu na dostop do generičnih zdravil, ki bi bil s tem povezan. [Spremembe 110, 127 in 154]

| (17b) | Da bi okrepili boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, bi moral imeti Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine pomembno vlogo pri zagotavljanju koristne informacije carinskim organom, da bi lahko ti hitro in učinkovito ukrepali. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(17b)

Da bi okrepili boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, bi moral imeti Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine pomembno vlogo pri zagotavljanju koristne informacije carinskim organom, da bi lahko ti hitro in učinkovito ukrepali. [Sprememba 20]

| (17c) | Preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine na zunanjih mejah Unije bi bilo treba združiti z usmerjenimi prizadevanji pri izvoru. Za to je potrebno sodelovanje s tretjimi državami in na mednarodni ravni, pri čemer bi morale Komisija in države članice podpirati spoštovanje in spodbujanje visokih standardov varstva pravic intelektualne lastnine. Ta podpora bi morala vključevati uvedbo pravic intelektualne lastnine v trgovinske sporazume in njihovo izvrševanje, tehnično sodelovanje, spodbujanje razprave na različnih mednarodnih forumih, obveščanje in izmenjavo informacij ter nadaljnje korake pri operativnem sodelovanju s tretjimi državami in zadevnimi industrijskimi panogami. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(17c)

Preprečevanje kršitev pravic intelektualne lastnine na zunanjih mejah Unije bi bilo treba združiti z usmerjenimi prizadevanji pri izvoru. Za to je potrebno sodelovanje s tretjimi državami in na mednarodni ravni, pri čemer bi morale Komisija in države članice podpirati spoštovanje in spodbujanje visokih standardov varstva pravic intelektualne lastnine. Ta podpora bi morala vključevati uvedbo pravic intelektualne lastnine v trgovinske sporazume in njihovo izvrševanje, tehnično sodelovanje, spodbujanje razprave na različnih mednarodnih forumih, obveščanje in izmenjavo informacij ter nadaljnje korake pri operativnem sodelovanju s tretjimi državami in zadevnimi industrijskimi panogami. [Sprememba 21]

| (17d) | Z namenom odprave mednarodne trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, je v členu 69 Sporazuma TRIPS določeno, da morajo članice Svetovne trgovinske organizacije spodbujati izmenjavo informacij med carinskimi organi v zvezi s trgovino z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine. S tako izmenjavo informacij bi bilo mogoče spremljati trgovske mreže ter v zgodnejši stopnji dobavne verige ustaviti proizvodnjo in distribucijo blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine. Zato je treba ustvariti pogoje za izmenjavo informacij med carinskimi organi v Uniji in ustreznimi organi v tretjih državah, tudi s področja varstva podatkov. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(17d)

Z namenom odprave mednarodne trgovine z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine, je v členu 69 Sporazuma TRIPS določeno, da morajo članice Svetovne trgovinske organizacije spodbujati izmenjavo informacij med carinskimi organi v zvezi s trgovino z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine. S tako izmenjavo informacij bi bilo mogoče spremljati trgovske mreže ter v zgodnejši stopnji dobavne verige ustaviti proizvodnjo in distribucijo blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine. Zato je treba ustvariti pogoje za izmenjavo informacij med carinskimi organi v Uniji in ustreznimi organi v tretjih državah, tudi s področja varstva podatkov. [Sprememba 22]

| (17e) | Skladno s ciljem Unije, da okrepi mednarodno sodelovanje v boju proti ponarejanju blaga, piratstvu in nedovoljeni vzporedni trgovini z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine registriranih imetnikov pravic, ima ključno vlogo Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki vsem carinskim organom držav članic zagotavlja pomembne in pravočasne informacije za opravljanje ustreznih kontrol pooblaščenih uvoznikov in distributerjev blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine, na notranjem trgu ter izvoznikov na tuje trge. To vlogo bi bilo mogoče nadalje okrepiti z oblikovanjem podatkovne zbirke o pristnih proizvodih in storitvah Unije, ki so zaščiteni z registriranimi blagovnimi znamkami, modeli in patenti, ki bi bila lahko na voljo tudi tujim carinskim organom, ki sodelujejo z Unijo za boljšo zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(17e)

Skladno s ciljem Unije, da okrepi mednarodno sodelovanje v boju proti ponarejanju blaga, piratstvu in nedovoljeni vzporedni trgovini z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine registriranih imetnikov pravic, ima ključno vlogo Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki vsem carinskim organom držav članic zagotavlja pomembne in pravočasne informacije za opravljanje ustreznih kontrol pooblaščenih uvoznikov in distributerjev blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine, na notranjem trgu ter izvoznikov na tuje trge. To vlogo bi bilo mogoče nadalje okrepiti z oblikovanjem podatkovne zbirke o pristnih proizvodih in storitvah Unije, ki so zaščiteni z registriranimi blagovnimi znamkami, modeli in patenti, ki bi bila lahko na voljo tudi tujim carinskim organom, ki sodelujejo z Unijo za boljšo zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. [Sprememba 23]

| (18) | Zaradi učinkovitosti bi bilo treba uporabljati določbe Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (10). |
| --- | --- |

(18)

Zaradi učinkovitosti bi bilo treba uporabljati določbe Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (10).

| (19) | Odgovornost carinskih organov bi morala biti urejena z zakonodajo držav članic, vendar pa imetnik odločbe na podlagi ugoditve zahtevi za ukrepanje carinskih organov ne bi smel biti upravičen do nadomestila, če carinski urad ne bi odkril takega blaga in bi bilo blago sproščeno ali ukrep za njegovo zadržanje ne bi bil sprejet. |
| --- | --- |

(19)

Odgovornost carinskih organov bi morala biti urejena z zakonodajo držav članic, vendar pa imetnik odločbe na podlagi ugoditve zahtevi za ukrepanje carinskih organov ne bi smel biti upravičen do nadomestila, če carinski urad ne bi odkril takega blaga in bi bilo blago sproščeno ali ukrep za njegovo zadržanje ne bi bil sprejet.

| (20) | Ker carinski organi ukrepajo na podlagi predhodne zahteve, je primerno določiti, da bi moral imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi za ukrepanje carinskih organov povrniti vse stroške, ki so carinskim organom nastali pri ukrepanju za uveljavitev njegovih pravic intelektualne lastnine. Kljub temu to imetniku

  bi imetnik
  odločbe ne bi smelo preprečiti, da bi zahteval

  moral imeti pravico zahtevati
  nadomestilo od kršitelja ali drugih oseb, ki bi se lahko štele za odgovorne v skladu z zakonodajo zadevne države članice
  , na primer določeni posredniki, kot so prevozniki
  . Stroški in škoda, nastali osebam, ki niso carinske uprave, zaradi ukrepanja carinskih organov, kadar je blago zadržano na podlagi zahtevka tretje strani na podlagi intelektualne lastnine, bi morali biti urejeni s posebno zakonodajo v vsakem posameznem primeru. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(20)

Ker carinski organi ukrepajo na podlagi predhodne zahteve, je primerno določiti, da bi moral imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi za ukrepanje carinskih organov povrniti vse stroške, ki so carinskim organom nastali pri ukrepanju za uveljavitev njegovih pravic intelektualne lastnine. Kljub temu to imetniku

  bi imetnik
  odločbe ne bi smelo preprečiti, da bi zahteval

  moral imeti pravico zahtevati
  nadomestilo od kršitelja ali drugih oseb, ki bi se lahko štele za odgovorne v skladu z zakonodajo zadevne države članice
  , na primer določeni posredniki, kot so prevozniki
  . Stroški in škoda, nastali osebam, ki niso carinske uprave, zaradi ukrepanja carinskih organov, kadar je blago zadržano na podlagi zahtevka tretje strani na podlagi intelektualne lastnine, bi morali biti urejeni s posebno zakonodajo v vsakem posameznem primeru. [Sprememba 24]

| (20a) | Ta uredba uvaja možnost, da carinski organi dovolijo, da se blago, odstopljeno v uničenje, pod carinskim nadzorom premika med različnimi kraji na carinskem ozemlju Unije. Carinske organe bi bilo treba spodbujati, da uporabljajo to možnost, da se s tem spodbudi gospodarno in okolju prijazno uničenje tega blaga, kakor tudi v pedagoške in razstave namene, pri čemer sprejmejo ustrezne varnostne ukrepe.[Sprememba 25] |
| --- | --- |

(20a)

Ta uredba uvaja možnost, da carinski organi dovolijo, da se blago, odstopljeno v uničenje, pod carinskim nadzorom premika med različnimi kraji na carinskem ozemlju Unije. Carinske organe bi bilo treba spodbujati, da uporabljajo to možnost, da se s tem spodbudi gospodarno in okolju prijazno uničenje tega blaga, kakor tudi v pedagoške in razstave namene, pri čemer sprejmejo ustrezne varnostne ukrepe.[Sprememba 25]

| (21) | Uveljavljanje prava intelektualne lastnine s strani carinskih organov bo vključevalo izmenjavo podatkov o odločitvah v zvezi z zahtevami za ukrepanje. Takšna obdelava podatkov vključuje tudi osebne podatke in mora potekati v skladu s pravom Unije, kot je določeno zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11) ter Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (12). |
| --- | --- |

(21)

Uveljavljanje prava intelektualne lastnine s strani carinskih organov bo vključevalo izmenjavo podatkov o odločitvah v zvezi z zahtevami za ukrepanje. Takšna obdelava podatkov vključuje tudi osebne podatke in mora potekati v skladu s pravom Unije, kot je določeno zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11) ter Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (12).

| (21a) | V zakonodaji Unije bi bilo treba opredeliti naslednje elemente podatkovne zbirke: subjekt, ki bo nadziral in upravljal podatkovno zbirko, in subjekt, ki bo skrbel za zagotavljanje varnosti pri obdelavi podatkov v podatkovni zbirki. V primeru kakršnekoli interoperabilnosti ali izmenjave bi bilo treba v prvi vrsti upoštevati načelo omejitve namena, torej bi bilo treba podatke uporabljati za namen, za katerega je bila vzpostavljena podatkovna zbirka, pri čemer izmenjevanje ali medsebojno povezovanje podatkov, ki ne služi temu namenu, ni dovoljeno.[Sprememba 26] |
| --- | --- |

(21a)

V zakonodaji Unije bi bilo treba opredeliti naslednje elemente podatkovne zbirke: subjekt, ki bo nadziral in upravljal podatkovno zbirko, in subjekt, ki bo skrbel za zagotavljanje varnosti pri obdelavi podatkov v podatkovni zbirki. V primeru kakršnekoli interoperabilnosti ali izmenjave bi bilo treba v prvi vrsti upoštevati načelo omejitve namena, torej bi bilo treba podatke uporabljati za namen, za katerega je bila vzpostavljena podatkovna zbirka, pri čemer izmenjevanje ali medsebojno povezovanje podatkov, ki ne služi temu namenu, ni dovoljeno.[Sprememba 26]

| (22) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb o obrazcih za zahteve za ukrepanje carinskih organov in za zahtevo za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, zlasti za izdelavo standardnih obrazcev. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb o obrazcih za zahteve za ukrepanje carinskih organov in za zahtevo za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, zlasti za izdelavo standardnih obrazcev. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).

| (23) | Čeprav predmet določb te uredbe, ki jo bo treba izvajati, spada na področje uporabe skupne trgovinske politike, bi bilo treba glede na naravo in posledice izvedbenih aktov za njihovo sprejetje uporabiti svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(23)

Čeprav predmet določb te uredbe, ki jo bo treba izvajati, spada na področje uporabe skupne trgovinske politike, bi bilo treba glede na naravo in posledice izvedbenih aktov za njihovo sprejetje uporabiti svetovalni postopek.

| (24) | Uredbo (ES) št. 1383/2003 bi bilo treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(24)

Uredbo (ES) št. 1383/2003 bi bilo treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pogoje in postopke za ukrepanje carinskih organov, kadar blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora na carinskem območju Unije.

2.   Ta uredba se ne uporablja za blago, ki je bilo sproščeno v prosti promet na podlagi režima uporabe v posebne namene v smislu člena 82 Uredbe (EGS) št. 2913/92.

3.   Ta uredba na noben način ne vpliva na pravo držav članic in Unije na področju intelektualne lastnine.

4.   Ta uredba se ne uporablja za blago nekomercialne narave v osebni prtljagi potnikov.

4a.
     
  Ta uredba bi se morala uporabljati za blago v tranzitu prek carinskega območja Unije, za katerega obstaja sum kršitve pravic intelektualne lastnine. [Sprememba 27]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| 1. | "pravice intelektualne lastnine" pomenijo:






  (a) | blagovno znamko; |
| --- | --- | --- |

1.

"pravice intelektualne lastnine" pomenijo:

(a)

blagovno znamko;

| (b) | model; |
| --- | --- |

(b)

model;

| (c) | avtorsko ali kakršno koli sorodno pravico, kot je določena z zakonodajo države članice; |
| --- | --- |

(c)

avtorsko ali kakršno koli sorodno pravico, kot je določena z zakonodajo države članice;

| (d) | geografsko označbo; |
| --- | --- |

(d)

geografsko označbo;

| (e) | patent, kot je določen z zakonodajo države članice; |
| --- | --- |

(e)

patent, kot je določen z zakonodajo države članice;

| (f) | dodatni varstveni certifikat za zdravila, kot je določen v Uredbi (ES) št. 469/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (14); |
| --- | --- |

(f)

dodatni varstveni certifikat za zdravila, kot je določen v Uredbi (ES) št. 469/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (14);

| (g) | dodatni varstveni certifikat za fitofarmacevtska sredstva, kot je določen v Uredbi (ES) št. 1610/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za fitofarmacevtska sredstva (15); |
| --- | --- |

(g)

dodatni varstveni certifikat za fitofarmacevtska sredstva, kot je določen v Uredbi (ES) št. 1610/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o uvedbi dodatnega varstvenega certifikata za fitofarmacevtska sredstva (15);

| (h) | žlahtniteljsko pravico Skupnosti, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (16); |
| --- | --- |

(h)

žlahtniteljsko pravico Skupnosti, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (16);

| (i) | žlahtniteljsko pravico, kot je določena z zakonodajo države članice; |
| --- | --- |

(i)

žlahtniteljsko pravico, kot je določena z zakonodajo države članice;

| (j) | topografijo polprevodniškega izdelka, kot je določena z zakonodajo države članice; |
| --- | --- |

(j)

topografijo polprevodniškega izdelka, kot je določena z zakonodajo države članice;

| (k) | uporabni model, kot

  če
  je določen z zakonodajo države članice
  zaščiten kot izključna pravica intelektualne lastnine
  ; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(k)

uporabni model, kot

  če
  je določen z zakonodajo države članice
  zaščiten kot izključna pravica intelektualne lastnine
  ; [Sprememba 28]

| (l) | trgovsko ime, če je z zakonodajo države članice zaščiteno kot izključna pravica intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(l)

trgovsko ime, če je z zakonodajo države članice zaščiteno kot izključna pravica intelektualne lastnine;

| (m) | katero koli drugo pravico, ki je z zakonodajo Unije določena kot izključna pravica intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(m)

katero koli drugo pravico, ki je z zakonodajo Unije določena kot izključna pravica intelektualne lastnine;

| 2. | "blagovna znamka" pomeni:






  (a) | blagovno znamko Skupnosti, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (17); |
| --- | --- | --- |

2.

"blagovna znamka" pomeni:

(a)

blagovno znamko Skupnosti, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (17);

| (b) | blagovno znamko, registrirano v državi članici, oziroma v primeru Belgije, Nizozemske ali Luksemburga, v Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

(b)

blagovno znamko, registrirano v državi članici, oziroma v primeru Belgije, Nizozemske ali Luksemburga, v Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino;

| (c) | blagovno znamko, registrirano po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v državi članici; |
| --- | --- |

(c)

blagovno znamko, registrirano po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v državi članici;

| (d) | blagovno znamko, registrirano po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

blagovno znamko, registrirano po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v Uniji;

| 3. | "model" pomeni:






  (a) | model Skupnosti, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (18); |
| --- | --- | --- |

3.

"model" pomeni:

(a)

model Skupnosti, kot je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (18);

| (b) | model, registriran v državi članici; |
| --- | --- |

(b)

model, registriran v državi članici;

| (c) | model, registriran po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v državi članici; |
| --- | --- |

(c)

model, registriran po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v državi članici;

| (d) | model, registriran po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v Uniji; |
| --- | --- |

(d)

model, registriran po mednarodnih sporazumih, ki veljajo v Uniji;

| 4. | "geografska označba" pomeni:






  (a) | zaščiteno geografsko označbo ali označbo porekla za kmetijske proizvode in živila, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (19); |
| --- | --- | --- |

4.

"geografska označba" pomeni:

(a)

zaščiteno geografsko označbo ali označbo porekla za kmetijske proizvode in živila, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (19);

| (b) | označbo porekla ali geografsko označbo za vino, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (20); |
| --- | --- |

(b)

označbo porekla ali geografsko označbo za vino, kot je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (20);

| (c) | geografsko označbo za aromatizirano vino, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (21); |
| --- | --- |

(c)

geografsko označbo za aromatizirano vino, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (21);

| (d) | geografsko označbo žganih pijač, kot je določena v Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (22); |
| --- | --- |

(d)

geografsko označbo žganih pijač, kot je določena v Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (22);

| (e) | geografsko označbo za proizvode razen vin, žganih pijač, kmetijskih proizvodov ali živil, če je z zakonodajo države članice ali Unije določena kot izključna pravica intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(e)

geografsko označbo za proizvode razen vin, žganih pijač, kmetijskih proizvodov ali živil, če je z zakonodajo države članice ali Unije določena kot izključna pravica intelektualne lastnine;

| (f) | geografsko označbo, kot je določena v sporazumih med Unijo in tretjimi državami ter je kot taka navedena v teh sporazumih; |
| --- | --- |

(f)

geografsko označbo, kot je določena v sporazumih med Unijo in tretjimi državami ter je kot taka navedena v teh sporazumih;

| 5. | "ponarejeno blago" pomeni:






  (a) | blago, ki je predmet dejavnosti, ki krši blagovno znamko, in brez dovoljenja označeno z blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki, veljavno registrirani za enako vrsto blaga, ali ki je po njenih bistvenih lastnostih ni mogoče ločiti od take blagovne znamke
  , kakor tudi kakršen koli znak blagovne znamke, tudi če je predložen ločeno, in ovojnina s ponarejeno blagovno znamko
  ; [Sprememba 29] |
| --- | --- | --- |

5.

"ponarejeno blago" pomeni:

(a)

blago, ki je predmet dejavnosti, ki krši blagovno znamko, in brez dovoljenja označeno z blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki, veljavno registrirani za enako vrsto blaga, ali ki je po njenih bistvenih lastnostih ni mogoče ločiti od take blagovne znamke
  , kakor tudi kakršen koli znak blagovne znamke, tudi če je predložen ločeno, in ovojnina s ponarejeno blagovno znamko
  ; [Sprememba 29]

| (b) | blago, ki je predmet dejavnosti, ki krši geografsko označbo, in nosi ali je opisano z imenom ali izrazom, ki je zaščiteno v povezavi s to geografsko označbo; |
| --- | --- |

(b)

blago, ki je predmet dejavnosti, ki krši geografsko označbo, in nosi ali je opisano z imenom ali izrazom, ki je zaščiteno v povezavi s to geografsko označbo;

| 6. | "piratsko blago" pomeni blago, ki je predmet dejavnosti, ki krši avtorsko ali sorodno pravico ali model, in ki je ali vključuje kopije, izdelane brez soglasja imetnika avtorske ali sorodne pravice ali modela, ne glede na to, ali so registrirani, ali osebe s pooblastilom zadevnega imetnika v državi proizvodnje; |
| --- | --- |

6.

"piratsko blago" pomeni blago, ki je predmet dejavnosti, ki krši avtorsko ali sorodno pravico ali model, in ki je ali vključuje kopije, izdelane brez soglasja imetnika avtorske ali sorodne pravice ali modela, ne glede na to, ali so registrirani, ali osebe s pooblastilom zadevnega imetnika v državi proizvodnje;

| 7. | "blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine," pomeni blago, za katerega obstajajo zadostni dokazi

  razlogi
  , da so carinski organi v državi članici, v kateri je blago najdeno, prepričani, da je blago prima facie: [Sprememba 30]







  (a) | blago, ki je predmet dejavnosti, ki po pravu Unije ali zadevne države članice krši pravico intelektualne lastnine
  v državi članici, kjer je najdeno
  ; [Sprememba 31] |
| --- | --- | --- |

7.

"blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine," pomeni blago, za katerega obstajajo zadostni dokazi

  razlogi
  , da so carinski organi v državi članici, v kateri je blago najdeno, prepričani, da je blago prima facie: [Sprememba 30]

(a)

blago, ki je predmet dejavnosti, ki po pravu Unije ali zadevne države članice krši pravico intelektualne lastnine
  v državi članici, kjer je najdeno
  ; [Sprememba 31]

| (b) | naprave, proizvodi ali sestavni deli, s katerimi se je mogoče izogniti kakršni koli tehnologiji, napravi ali sestavnemu delu, ki pri svojem običajnem delovanju preprečuje ali omejuje dejanja v zvezi z deli, ki jih imetnik kakršne koli avtorske ali sorodne pravice ni odobril in ki po pravu zadevne države članice kršijo pravico intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

naprave, proizvodi ali sestavni deli, s katerimi se je mogoče izogniti kakršni koli tehnologiji, napravi ali sestavnemu delu, ki pri svojem običajnem delovanju preprečuje ali omejuje dejanja v zvezi z deli, ki jih imetnik kakršne koli avtorske ali sorodne pravice ni odobril in ki po pravu zadevne države članice kršijo pravico intelektualne lastnine;

| (c) | kakršen koli kalup ali matrica, posebej oblikovan ali prilagojen za izdelavo blaga, ki krši pravico intelektualne lastnine, če taki kalupi ali matrice kršijo pravice imetnika pravice po pravu Unije ali pravu navedene države članice

  v državi članici, kjer je blago najdeno
  ; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(c)

kakršen koli kalup ali matrica, posebej oblikovan ali prilagojen za izdelavo blaga, ki krši pravico intelektualne lastnine, če taki kalupi ali matrice kršijo pravice imetnika pravice po pravu Unije ali pravu navedene države članice

  v državi članici, kjer je blago najdeno
  ; [Sprememba 32]

| 8. | "zahteva" pomeni zahtevo za ukrepanje carinskih organov, kadar pri blagu obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

8.

"zahteva" pomeni zahtevo za ukrepanje carinskih organov, kadar pri blagu obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine;

| 9. | "nacionalna zahteva" pomeni zahtevo za carinske organe države članice, da ukrepajo v navedeni državi članici; |
| --- | --- |

9.

"nacionalna zahteva" pomeni zahtevo za carinske organe države članice, da ukrepajo v navedeni državi članici;

| 10. | "zahteva Unije" pomeni zahtevo, vloženo v eni državi članici za carinske organe te države članice in carinske organe ene ali več drugih držav članic, da ukrepajo v svojih zadevnih državah članicah; |
| --- | --- |

10.

"zahteva Unije" pomeni zahtevo, vloženo v eni državi članici za carinske organe te države članice in carinske organe ene ali več drugih držav članic, da ukrepajo v svojih zadevnih državah članicah;

| 11. | "vlagatelj" pomeni osebo, ki v svojem imenu vloži zahtevo; |
| --- | --- |

11.

"vlagatelj" pomeni osebo, ki v svojem imenu vloži zahtevo;

| 12. | "imetnik blaga" pomeni osebo, ki je lastnik blaga ali ima podobno pravico razpolaganja z blagom ali ima fizično kontrolo nad blagom; |
| --- | --- |

12.

"imetnik blaga" pomeni osebo, ki je lastnik blaga ali ima podobno pravico razpolaganja z blagom ali ima fizično kontrolo nad blagom;

| 13. | "deklarant" pomeni deklaranta iz člena 4(18) Uredbe (EGS) št. 2913/92

  osebo, ki vloži deklaracijo v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je carinska deklaracija izdana
  ; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

13.

"deklarant" pomeni deklaranta iz člena 4(18) Uredbe (EGS) št. 2913/92

  osebo, ki vloži deklaracijo v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je carinska deklaracija izdana
  ; [Sprememba 33]

| 14. | "uničenje" pomeni fizično uničenje, recikliranje ali odstranitev blaga zunaj trgovinskih kanalov, tako da se prepreči škoda za imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi; |
| --- | --- |

14.

"uničenje" pomeni fizično uničenje, recikliranje ali odstranitev blaga zunaj trgovinskih kanalov, tako da se prepreči škoda za imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi;

| 15. | "carinski nadzor" pomeni nadzor

  splošne ukrepe
  carinskih organov, kot je naveden v členu 4(13) Uredbe (EGS) št. 2913/92

  za zagotovitev spoštovanja carinske zakonodaje, po potrebi pa tudi drugih pravil, ki se uporabljajo za blago v okviru takšnih ukrepov
  ; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

15.

"carinski nadzor" pomeni nadzor

  splošne ukrepe
  carinskih organov, kot je naveden v členu 4(13) Uredbe (EGS) št. 2913/92

  za zagotovitev spoštovanja carinske zakonodaje, po potrebi pa tudi drugih pravil, ki se uporabljajo za blago v okviru takšnih ukrepov
  ; [Sprememba 34]

| 16. | "carinsko območje Unije" pomeni carinsko območje Skupnosti, kot je navedeno v členu 3 Uredbe (EGS) št. 2913/92; |
| --- | --- |

16.

"carinsko območje Unije" pomeni carinsko območje Skupnosti, kot je navedeno v členu 3 Uredbe (EGS) št. 2913/92;

| 17. | "sprostitev blaga" pomeni dejanje, s katerim carinski organi prepustijo blago za namene, določene za carinski postopek, v katerega je blago dano; |
| --- | --- |

17.

"sprostitev blaga" pomeni dejanje, s katerim carinski organi prepustijo blago za namene, določene za carinski postopek, v katerega je blago dano;

| 17a. | "manjša pošiljka" pomeni en paket komercialne narave, ki:










  (a) | vsebuje manj kot tri predmete; ali |
| --- | --- | --- |

17a.

"manjša pošiljka" pomeni en paket komercialne narave, ki:

(a)

vsebuje manj kot tri predmete; ali

| (b) | vsebuje predmete s skupno maso manj kot 2 kilograma. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(b)

vsebuje predmete s skupno maso manj kot 2 kilograma. [Sprememba 35]

| 17b. | "pokvarljivo blago" pomeni blago, katerega vrednost se lahko sčasoma bistveno zmanjša ali ki mu zaradi njegove narave grozi uničenje. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

17b.

"pokvarljivo blago" pomeni blago, katerega vrednost se lahko sčasoma bistveno zmanjša ali ki mu zaradi njegove narave grozi uničenje. [Sprememba 36]

Člen 3

Pravo, ki se uporablja

Ne glede na člen 8 Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (23) se za ugotovitev, ali uporaba blaga, najdenega v eni od situacij iz člena 1(1), vzbuja sum kršitve pravice intelektualne lastnine oziroma ali je bila z njo kršena pravica intelektualne lastnine, uporablja pravo države članice, v kateri je blago najdeno v eni od situacij iz navedenega člena.

POGLAVJE II

ZAHTEVE ZA UKREPANJE CARINSKIH ORGANOV

Oddelek 1

VLOŽITEV ZAHTEV ZA UKREPANJE

Člen 4

Osebe, upravičene do vložitve zahteve

1.   Osebe, upravičene do vložitve nacionalne zahteve ali zahteve Unije, so:

| (a) | imetniki pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

imetniki pravic intelektualne lastnine;

| (b) | organi za upravljanje kolektivnih pravic intelektualne lastnine, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov

  zakonito predstavljajo imetnike
  avtorskih ali sorodnih pravic; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(b)

organi za upravljanje kolektivnih pravic intelektualne lastnine, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov

  zakonito predstavljajo imetnike
  avtorskih ali sorodnih pravic; [Sprememba 37]

| (c) | strokovni organi za obrambo, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov

  zakonito predstavljajo imetnike
  pravic intelektualne lastnine; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(c)

strokovni organi za obrambo, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov

  zakonito predstavljajo imetnike
  pravic intelektualne lastnine; [Sprememba 38]

| (d) | skupine v smislu člena 5(1) Uredbe (ES) št. 510/2006, skupine proizvajalcev v smislu člena 118(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali podobne skupine proizvajalcev, določene v zakonodaji Unije o geografskih označbah in ki zastopajo proizvajalce geografske označbe, ali predstavniki takih skupin, gospodarski subjekti, upravičeni do uporabe geografske označbe, in inšpekcijski organi, pristojni za tako geografsko označbo. |
| --- | --- |

(d)

skupine v smislu člena 5(1) Uredbe (ES) št. 510/2006, skupine proizvajalcev v smislu člena 118(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali podobne skupine proizvajalcev, določene v zakonodaji Unije o geografskih označbah in ki zastopajo proizvajalce geografske označbe, ali predstavniki takih skupin, gospodarski subjekti, upravičeni do uporabe geografske označbe, in inšpekcijski organi, pristojni za tako geografsko označbo.

2.   Poleg oseb iz odstavka 1 so do vložitve nacionalne zahteve upravičeni naslednji:

| (a) | vse druge osebe, ki imajo dovoljenje za uporabo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

vse druge osebe, ki imajo dovoljenje za uporabo pravic intelektualne lastnine;

| (b) | skupine proizvajalcev, določene v zakonodaji držav članic o geografskih označbah, ki zastopajo proizvajalce geografske označbe, ali predstavniki takih skupin, gospodarski subjekti, upravičeni do uporabe geografske označbe, in inšpekcijski organi, pristojni za tako geografsko označbo. |
| --- | --- |

(b)

skupine proizvajalcev, določene v zakonodaji držav članic o geografskih označbah, ki zastopajo proizvajalce geografske označbe, ali predstavniki takih skupin, gospodarski subjekti, upravičeni do uporabe geografske označbe, in inšpekcijski organi, pristojni za tako geografsko označbo.

3.   Poleg oseb, določenih v odstavku 1, je do vložitve zahteve Unije upravičen imetnik izključne licence, ki zajema carinsko območje Unije.

4.   Vse osebe, upravičene do vložitve zahteve na podlagi odstavkov 1, 2 in 3, morajo imeti možnost sprožiti postopek zaradi kršitve pravic intelektualne lastnine v državi članici, v kateri je blago najdeno.

Člen 5

Pravice intelektualne lastnine, na katere se nanašajo zahteve Unije

Zahteva Unije se lahko vloži v zvezi s katero koli pravico intelektualne lastnine, ki velja v vsej Uniji.

Člen 6

Vložitev zahtev

1.   Osebe iz člena 4 lahko zahtevajo ukrepanje carinskih organov, kadar pri uporabi blaga obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, tako da pri pristojnem carinskem oddelku vložijo zahtevo. Zahteva se vloži na obrazcu iz odstavka 3.

1a.
     
  Osebe iz člena 4 za vsako pravico intelektualne lastnine, zaščiteno v državi članici ali v Uniji, vložijo samo eno zahtevo. [Sprememba 39]

2.   Vsaka država članica določi carinski oddelek, pristojen za prejemanje in obravnavo zahtev. Država članica o tem obvesti Komisijo, ki objavi seznam pristojnih carinskih oddelkov, ki so jih določile države članice.

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi obrazec za zahtevo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2).
  Komisija se pri izvajanju svojih izvedbenih pooblastil posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. [Sprememba 40]

V skladu z obrazcem mora vlagatelj navesti zlasti naslednje informacije:

| (a) | podatki o vlagatelju; |
| --- | --- |

(a)

podatki o vlagatelju;

| (b) | status vlagatelja v smislu člena 4; |
| --- | --- |

(b)

status vlagatelja v smislu člena 4;

| (c) | dokazila, na podlagi katerih se carinski oddelek prepriča, da je vlagatelj oseba, ki je upravičena do vložitve zahteve; |
| --- | --- |

(c)

dokazila, na podlagi katerih se carinski oddelek prepriča, da je vlagatelj oseba, ki je upravičena do vložitve zahteve;

| (d) | pooblastilo fizičnih ali pravnih oseb, ki zastopajo vlagatelja, v skladu z zakonodajo države članice, v kateri se vloži zahteva; |
| --- | --- |

(d)

pooblastilo fizičnih ali pravnih oseb, ki zastopajo vlagatelja, v skladu z zakonodajo države članice, v kateri se vloži zahteva;

| (e) | pravice intelektualne lastnine, ki se bodo uveljavljale; |
| --- | --- |

(e)

pravice intelektualne lastnine, ki se bodo uveljavljale;

| (f) | v primeru zahteve Unije države članice, v katerih se zahteva ukrepanje carinskih organov; |
| --- | --- |

(f)

v primeru zahteve Unije države članice, v katerih se zahteva ukrepanje carinskih organov;

| (g) | posebni in tehnični podatki o pristnem blagu, vključno
  z oznakami, kot je črtna koda, in
  s slikami, če je to ustrezno; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(g)

posebni in tehnični podatki o pristnem blagu, vključno
  z oznakami, kot je črtna koda, in
  s slikami, če je to ustrezno; [Sprememba 41]

| (h) | informacije, priložene obrazcu, s katerimi bodo lahko carinski organi enostavno identificirali zadevno blago; |
| --- | --- |

(h)

informacije, priložene obrazcu, s katerimi bodo lahko carinski organi enostavno identificirali zadevno blago;

| (i) | vse informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov
  , kot so informacije o pooblaščenih distributerjih
  ; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(i)

vse informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov
  , kot so informacije o pooblaščenih distributerjih
  ; [Sprememba 42]

| (j) | imena in naslovi zastopnikov vlagatelja, pristojnih za pravne in tehnične zadeve; |
| --- | --- |

(j)

imena in naslovi zastopnikov vlagatelja, pristojnih za pravne in tehnične zadeve;

| (k) | obveza vlagatelja, da bo pristojni carinski oddelek uradno obvestil o vsaki od situacij, določenih v členu 14; |
| --- | --- |

(k)

obveza vlagatelja, da bo pristojni carinski oddelek uradno obvestil o vsaki od situacij, določenih v členu 14;

| (l) | obveza vlagatelja, da bo posredoval in posodobil vse informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine, ki ju izvedejo carinski organi; |
| --- | --- |

(l)

obveza vlagatelja, da bo posredoval in posodobil vse informacije, pomembne za analizo in oceno tveganja kršitve zadevnih pravic intelektualne lastnine, ki ju izvedejo carinski organi;

| (m) | obveza vlagatelja, da bo prevzel odgovornost pod pogoji, določenimi v členu 26; |
| --- | --- |

(m)

obveza vlagatelja, da bo prevzel odgovornost pod pogoji, določenimi v členu 26;

| (n) | obveza vlagatelja, da bo kril stroške iz člena 27 pod pogoji iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(n)

obveza vlagatelja, da bo kril stroške iz člena 27 pod pogoji iz navedenega člena.

| (o) | obveza vlagatelja za soglasje, da bo podatke, ki jih bo predložil, obdelala Komisija.
  [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(o)

obveza vlagatelja za soglasje, da bo podatke, ki jih bo predložil, obdelala Komisija.
  [Sprememba 43]

Zahteva vključuje informacije, ki jih je treba zagotoviti osebi, na katero se podatki nanašajo, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 in nacionalnimi zakoni, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES. [Sprememba 44]

4.   Če so za prejemanje in obdelavo zahtev na voljo računalniški sistemi, se zahteve vložijo s tehnikami za obdelavo elektronskih podatkov.
  Države članice take sisteme zagotovijo najpozneje do 1. januarja 2014. [Sprememba 45]

5.   Kadar se zahteva vloži po uradnem obvestilu carinskih organov o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju v skladu s členom 17(4), izpolnjuje naslednje dodatne zahteve:

| (a) | pri pristojnem carinskem oddelku se vloži v štirih delovnih dneh od uradnega obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju; |
| --- | --- |

(a)

pri pristojnem carinskem oddelku se vloži v štirih delovnih dneh od uradnega obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju;

| (b) | gre za nacionalno zahtevo; |
| --- | --- |

(b)

gre za nacionalno zahtevo;

| (c) | vsebuje informacije, zahtevane v odstavku 3. Vendar lahko vlagatelj izpusti podrobnosti iz točk (g) do (i) odstavka 3. |
| --- | --- |

(c)

vsebuje informacije, zahtevane v odstavku 3. Vendar lahko vlagatelj izpusti podrobnosti iz točk (g) do (i) odstavka 3.

Oddelek 2

ODLOČITVE O ZAHTEVAH ZA UKREPANJE

Člen 7

Obravnava zahtev

1.   Če pristojni carinski oddelek ob prejemu zahteve meni, da ta ne vsebuje vseh informacij, zahtevanih s členom 6(3), od vlagatelja zahteva, da manjkajoče informacije predloži v 10 delovnih dneh od pošiljanja uradnega obvestila.

V takih primerih rok iz prvega odstavka člena 8 začasno preneha teči do prejetja zadevnih informacij.

2.   Če vlagatelj manjkajočih informacij ne predloži v roku iz odstavka 1,
  lahko
  pristojni carinski oddelek zahtevo zavrne.
  V tem primeru pristojni carinski oddelek navede razloge za svojo odločitev in vključi informacije o pritožbenem postopku. [Sprememba 46]

3.   Vlagatelju se ne zaračuna pristojbina za kritje upravnih stroškov, nastalih pri obravnavi zahteve.

Člen 8

Uradno obvestilo o odločitvah o odobritvi ali zavrnitvi zahtev za ukrepanje

Pristojni carinski oddelek uradno obvesti vlagatelja o svoji odločitvi o ugoditvi zahtevi ali njeni zavrnitvi v 30 delovnih dneh od prejema zahteve.

Če je bil vlagatelj predhodno uradno obveščen, da so carinski organi prekinili sprostitev blaga ali blago zadržali, pa pristojni carinski oddelek uradno obvesti vlagatelja o svoji odločitvi o ugoditvi zahtevi ali njeni zavrnitvi v enem delovnem dnevu od prejema zahteve.

Člen 9

Odločbe o zahtevah za ukrepanje

1.   Odločbe o ugoditvi nacionalni zahtevi, odločbe o preklicu takih odločb ali njihovi spremembi in odločbe o podaljšanju obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, začnejo veljati v državi članici, v kateri je bila nacionalna zahteva vložena, na datum njihovega sprejetja.

2.   Odločbe o ugoditvi zahtevi Unije, odločbe o preklicu takih odločb ali njihovi spremembi in odločbe o podaljšanju obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, začnejo veljati, kakor sledi:

| (a) | v državi članici, v kateri je bila zahteva vložena, na datum sprejetja; |
| --- | --- |

(a)

v državi članici, v kateri je bila zahteva vložena, na datum sprejetja;

| (b) | v vseh drugih državah članicah, v katerih se zahteva ukrepanje carinskih organov, na datum, ko so carinski organi uradno obveščeni v skladu s členom 13(2), če je imetnik odločbe izpolnil svoje obveznosti na podlagi člena 27(3). |
| --- | --- |

(b)

v vseh drugih državah članicah, v katerih se zahteva ukrepanje carinskih organov, na datum, ko so carinski organi uradno obveščeni v skladu s členom 13(2), če je imetnik odločbe izpolnil svoje obveznosti na podlagi člena 27(3).

Člen 10

Obdobje, v katerem morajo carinski organi ukrepati

1.   Ko pristojni carinski oddelek ugodi zahtevi, navede obdobje, v katerem morajo carinski organi ukrepati.

Navedeno obdobje se začne na datum sprejetja odločbe o ugoditvi zahtevi in ne sme biti daljše od enega leta.

2.   Kadar zahteva, ki je bila vložena po uradnem obvestilu carinskih organov o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju v skladu s členom 17(4), ne vsebuje podrobnosti iz točk (g) do (i) člena 6(3), se ji ugodi samo za prekinitev sprostitve blaga ali njegovo zadržanje.

3.   Če pravica intelektualne lastnine preneha veljati ali če vlagatelj iz drugih razlogov ni več oseba, upravičena do vložitve zahteve, carinski organi ne ukrepajo. Carinski organi, ki so izdali odločbo o ugoditvi zahtevi, to ustrezno prekličejo ali spremenijo.

Člen 11

Podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati

1.   Ob izteku obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, in če je imetnik odločbe prej poravnal vsak dolg do carinskih organov na podlagi te uredbe, lahko carinski oddelek, ki je sprejel prvotno odločitev, na zahtevo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi navedeno obdobje podaljša.

2.   Če je zahteva za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, vložena manj kot 30 delovnih dni pred iztekom zadevne odločbe, lahko pristojni carinski oddelek podaljšanje zavrne.

3.   V zahtevi za podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, se navedejo vse spremembe informacij, predloženih na podlagi člena 6(3).

4.   Pristojni carinski oddelek imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi uradno obvesti o svoji odločbi o podaljšanju v 30 delovnih dneh od prejema navedene zahteve.

5.   Podaljšano obdobje, v katerem morajo carinski organi ukrepati, začne teči na datum sprejetja odločbe o odobritvi podaljšanja in ne sme biti daljše od enega leta.

Če pravica intelektualne lastnine preneha veljati ali če vlagatelj iz drugih razlogov ni več oseba, upravičena do vložitve zahteve, carinski organi ne ukrepajo. Odločbo o ugoditvi podaljšanju carinski organi, ki so jo izdali, ustrezno prekličejo ali spremenijo.

6.   Imetniku odločbe se ne zaračuna pristojbina za kritje upravnih stroškov, nastalih pri obravnavi zahteve za podaljšanje.

7.   Komisija z izvedbenimi akti določi obrazec za zahtevo za podaljšanje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2).

Člen 12

Sprememba odločbe v zvezi s pravicami intelektualne lastnine

Pristojni carinski oddelek, ki je sprejel odločbo ugoditvi zahtevi, lahko na zahtevo imetnika navedene odločbe spremeni seznam pravic intelektualne lastnine v navedeni odločbi.

Pri odločbi o ugoditvi zahtevi Unije je vsaka sprememba, ki vključuje dodajanje pravic intelektualne lastnine, omejena na pravice intelektualne lastnine, ki so zajete s členom 5.

Člen 13

Obveznosti pristojnega carinskega oddelka v zvezi z obveščanjem

1.   Pristojni carinski oddelek, pri katerem je bila vložena nacionalna zahteva, posreduje carinskim uradom v svoji državi članici naslednje odločbe, in sicer takoj potem, ko jih sprejmejo:

| (a) | odločbe o ugoditvi nacionalni zahtevi; |
| --- | --- |

(a)

odločbe o ugoditvi nacionalni zahtevi;

| (b) | odločbe preklicu odločb o ugoditvi nacionalni zahtevi; |
| --- | --- |

(b)

odločbe preklicu odločb o ugoditvi nacionalni zahtevi;

| (c) | odločbe o spremembi odločb o ugoditvi nacionalni zahtevi; |
| --- | --- |

(c)

odločbe o spremembi odločb o ugoditvi nacionalni zahtevi;

| (d) | odločbe o podaljšanju obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati. |
| --- | --- |

(d)

odločbe o podaljšanju obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati.

2.   Pristojni carinski oddelek, ki mu je bila poslana zahteva Unije, posreduje pristojnim carinskim oddelkom države članice ali držav članic, navedenih v zahtevi Unije, naslednje odločbe:

| (a) | odločbe o ugoditvi zahtevi Unije; |
| --- | --- |

(a)

odločbe o ugoditvi zahtevi Unije;

| (b) | odločbe o preklicu odločb o ugoditvi zahtevi Unije; |
| --- | --- |

(b)

odločbe o preklicu odločb o ugoditvi zahtevi Unije;

| (c) | odločbe o spremembi odločb o ugoditvi zahtevi Unije; |
| --- | --- |

(c)

odločbe o spremembi odločb o ugoditvi zahtevi Unije;

| (d) | odločbe o podaljšanju ali zavrnitvi podaljšanja obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati; |
| --- | --- |

(d)

odločbe o podaljšanju ali zavrnitvi podaljšanja obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati;

| (e) | odločbe o začasni ustavitvi ukrepanja carinskih organov v skladu s členom 15(2). |
| --- | --- |

(e)

odločbe o začasni ustavitvi ukrepanja carinskih organov v skladu s členom 15(2).

Pristojni carinski oddelki držav članic, navedeni v zahtevi Unije, takoj zatem pošljejo te odločbe svojim carinskim uradom.

3.   Ko bo vzpostavljena osrednja podatkovna zbirka Komisije iz člena 31(3), bodo vse izmenjave podatkov o odločitvah v zvezi z zahtevami za ukrepanje, spremnih dokumentih in uradnih obvestilih med carinskimi organi držav članic potekali prek navedene podatkovne zbirke.

Člen 14

Obveznosti obveščanja, ki jih ima imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi

Imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi
  v roku petih delovnih dni
  uradno obvesti pristojni carinski oddelek, ki je sprejel navedeno odločbo, o naslednjem: [Sprememba 47]

| (a) | da je pravica intelektualne lastnine, na katero se nanaša njegova zahteva, prenehala veljati; |
| --- | --- |

(a)

da je pravica intelektualne lastnine, na katero se nanaša njegova zahteva, prenehala veljati;

| (b) | da imetnik odločbe iz drugih razlogov ni več oseba, upravičena do vložitve zahteve; |
| --- | --- |

(b)

da imetnik odločbe iz drugih razlogov ni več oseba, upravičena do vložitve zahteve;

| (c) | o spremembah informacij, zahtevanih v skladu s členom 6(3). |
| --- | --- |

(c)

o spremembah informacij, zahtevanih v skladu s členom 6(3).

Člen 15

Neizpolnitev obveznosti imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi

1.   Če imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi uporabi informacije, ki so jih carinski organi zagotovili za druge namene, kot so nameni iz člena 19, lahko pristojni carinski oddelek:

| (a) | začasno zadrži izvajanje odločbe o ugoditvi zahtevi v državi članici, v kateri so bile informacije zagotovljene ali uporabljene, do izteka obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati; |
| --- | --- |

(a)

začasno zadrži izvajanje odločbe o ugoditvi zahtevi v državi članici, v kateri so bile informacije zagotovljene ali uporabljene, do izteka obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati;

| (b) | zavrne podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati. |
| --- | --- |

(b)

zavrne podaljšanje obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati.

2.   Pristojni carinski oddelek se lahko odloči začasno ustaviti ukrepanje carinskih organov do izteka obdobja, v katerem morajo navedeni organi ukrepati, če imetnik odločbe:

| (a) | ne izpolni svojih obveznosti obveščanja na podlagi člena 14; |
| --- | --- |

(a)

ne izpolni svojih obveznosti obveščanja na podlagi člena 14;

| (b) | ne izpolni zahtev iz člena 18(2) o vrnitvi vzorcev;
  [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(b)

ne izpolni zahtev iz člena 18(2) o vrnitvi vzorcev;
  [Sprememba 48]

| (c) | ne izpolni svojih obveznosti na podlagi člena 27(1) in (3) v zvezi s stroški in prevodom; |
| --- | --- |

(c)

ne izpolni svojih obveznosti na podlagi člena 27(1) in (3) v zvezi s stroški in prevodom;

| (d) | ne sproži postopka, kot je določeno v členu 20(1), členu 23(4)

  členu 20(4)
  ali členu 24(9). [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(d)

ne sproži postopka, kot je določeno v členu 20(1), členu 23(4)

  členu 20(4)
  ali členu 24(9). [Sprememba 49]

V primeru zahteve Unije odločitev o začasni ustavitvi ukrepanja carinskih organov velja samo v državi članici, v kateri je taka odločitev sprejeta.

POGLAVJE III

DOLOČBE O UKREPANJU CARINSKIH ORGANOV

Oddelek 1

PREKINITEV SPROSTITVE BLAGA ALI ZADRŽANJE BLAGA, PRI KATEREM OBSTAJA SUM KRŠITVE PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE

Člen 16

Prekinitev sprostitve blaga ali njegovo zadržanje po ugoditvi zahtevi

1.   Kadar carinski organi države članice v eni od situacij iz člena 1(1) identificirajo blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, ki je zajeta z odločbo o ugoditvi zahtevi za ukrepanje, sprejmejo odločbo o prekinitvi sprostitve

  prekinejo sprostitev
  blaga ali
  ga zadržijo

  njegovem zadržanju. [Sprememba 50]

2.   Carinski organi lahko pred sprejetjem odločbe o prekinitvi

  prekinitvijo
  sprostitve blaga ali njegovem zadržanju imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi prosijo, da jim zagotovi vse ustrezne informacije. Carinski organi lahko imetniku odločbe
  na njegovo zahtevo
  zagotovijo tudi informacije o dejanskem ali domnevnem številu artiklov in njihovi naravi ter slike

  fotografije
  teh artiklov, če je to ustrezno. [Sprememba 51]

3.   
  Kadar blago, za katerega obstaja sum, da krši pravice intelektualne lastnine, ni ponarejeno ali piratsko blago,
  carinski organi pred sprejetjem odločbe o prekinitvi sprostitve

  prekinitvijo sprostitve
  blaga ali njegovem zadržanju svoj namen sporočijo deklarantu ali pri zadržanju blaga imetniku blaga. Deklarantu ali imetniku blaga se omogoči, da izrazi svoje stališče v treh delovnih dneh od dneva pošiljanja

  prejema
  navedenega sporočila. [Sprememba 52]

3a.
     
  Kadar je v odložni postopek dano blago, za katerega obstaja sum, da je imitacija ali kopija proizvoda, ki je v Uniji zaščiten s pravico intelektualne lastnine, carinski organi deklaranta ali imetnika blaga pozovejo, naj v treh delovnih dneh od dneva prejema navedenega sporočila predloži ustrezne dokaze, da je končna destinacija blaga zunaj ozemlja Unije. Če ustreznih dokazov o nasprotnem ni, carinski organi predpostavijo, da je končna destinacija blaga ozemlje Unije.

Komisija do ... (24) sprejme izvedbene akte, ki opredeljujejo smernice, na podlagi katerih carinski organi ocenijo tveganje za preusmeritev blaga iz prvega pododstavka na trg Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2). [Sprememba 53]

4.   Carinski organi uradno obvestijo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi in deklaranta ali imetnika blaga o svoji odločbi o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju v enem delovnem dnevu. od sprejetja

  Namesto tega lahko carinski organi imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi pozovejo, da ustrezno obvesti deklaranta ali imetnika blaga, kadar imetnik
  odločbe
  o ugoditvi zahtevi jamči, da bo upošteval roke in obveznosti iz te uredbe
  . [Sprememba 54]

Uradno obvestilo deklarantu ali imetniku blaga vključuje informacije o pravnih posledicah, določenih v členu 20 v zvezi z blagom, ki ni ponarejeno ali piratsko blago, in člena 23 v zvezi s ponarejenim in piratskim blagom. [Sprememba 55]

5.   Carinski organi obvestijo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi in deklaranta ali imetnika blaga o dejanski ali ocenjeni količini ter dejanski ali domnevni naravi blaga, katerega sprostitev je bila prekinjena ali ki je bilo zadržano, in vključijo slike

  fotografije
  teh artiklov, če je to ustrezno. [Sprememba 56]

6.   Če se za imetnika blaga šteje več oseb, carinskim organom ni treba obvestiti več kot ene.

Člen 17

Prekinitev sprostitve blaga ali njegovo zadržanje brez ugoditve zahtevi

1.   Kadar carinski organi države članice pri ukrepanju v eni od situacij iz člena 1(1) identificirajo blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, lahko prekinejo sprostitev navedenega blaga ali ga zadržijo, preden so bili uradno obveščeni o odločbi o ugoditvi zahtevi v zvezi z navedenim blagom.

2.   Carinski organi lahko pred sprejetjem odločbe o prekinitvi

  prekinitvijo
  sprostitve blaga ali njegovem zadržanju brez razkritja katerih koli drugih informacij, kot so dejansko ali domnevno število artiklov, njihova narava in slike

  fotografije
  , če je to ustrezno, zaprosijo katero koli osebo, upravičeno do vložitve zahteve v zvezi z domnevno kršitvijo pravic intelektualne lastnine, da jim predloži vse ustrezne informacije. [Sprememba 57]

3.   Carinski organi pred sprejetjem odločbe o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju svoj namen sporočijo deklarantu ali pri zadržanju blaga imetniku blaga. Deklarantu ali imetniku blaga se omogoči, da izrazi svoje stališče v treh delovnih dneh od dneva pošiljanja navedenega sporočila.
  [Sprememba 58]

3a.
     
  Kadar je v odložni postopek dano blago, za katerega obstaja sum, da je imitacija ali kopija proizvoda, ki je v Uniji zaščiten s pravico intelektualne lastnine, carinski organi deklaranta ali imetnika blaga pozovejo, naj v treh delovnih dneh od dneva pošiljanja navedenega sporočila predloži ustrezne dokaze, da je končna destinacija blaga zunaj ozemlja Unije. Če ustreznih dokazov o nasprotnem ni, carinski organi predpostavijo, da je končna destinacija blaga ozemlje Unije.

Komisija do ... (25) sprejme izvedbene akte, ki opredeljujejo smernice, na podlagi katerih carinski organi ocenijo tveganje za preusmeritev blaga iz prvega pododstavka na trg Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2). [Sprememba 59]

4.   Carinski organi o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju uradno obvestijo vsako osebo, upravičeno do vložitve zahteve v zvezi z domnevno kršitvijo pravic intelektualne lastnine, v enem delovnem dnevu od prekinitve sprostitve blaga ali njegovega zadržanja.

4a.
     
  Kadar osebe, ki bi imela pravico, da vloži zahtevo, ni mogoče določiti, carinski organi sodelujejo s pristojnimi organi, da bi določili osebo, ki lahko vloži zahtevo. [Sprememba 60]

5.   Carinski organi odobrijo sprostitev blaga ali ga prenehajo zadrževati takoj po izpolnitvi vseh carinskih formalnosti v naslednjih primerih:

| (a) | če niso odkrili nobene osebe, upravičene do vložitve zahteve v zvezi z domnevno kršitvijo pravic intelektualne lastnine, v enem delovnem dnevu od prekinitve sprostitve blaga ali njegovega zadržanja; |
| --- | --- |

(a)

če niso odkrili nobene osebe, upravičene do vložitve zahteve v zvezi z domnevno kršitvijo pravic intelektualne lastnine, v enem delovnem dnevu od prekinitve sprostitve blaga ali njegovega zadržanja;

| (b) | če niso prejeli zahteve ali so jo zavrnili v skladu s členom 6(5). |
| --- | --- |

(b)

če niso prejeli zahteve ali so jo zavrnili v skladu s členom 6(5).

Carinski organi uradno obvestijo deklaranta ali imetnika blaga o svoji odločbi o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju v enem delovnem dnevu od sprejetja odločbe. [Sprememba 61]

6.   Ta člen se ne uporablja za pokvarljivo blago.
  [Sprememba 62]

Člen 18

Pregled in vzorčenje blaga, katerega sprostitev je bila prekinjena ali ki je bilo zadržano

1.   Carinski organi omogočijo imetniku odločbe o ugoditvi zahtevi in deklarantu ali imetniku blaga, da pregleda blago, katerega sprostitev je bila prekinjena ali ki je bilo zadržano.

2.   Carinski organi lahko vzamejo vzorce
  , ki so reprezentativni za blago kot celoto,
  in imetniku odločbe o ugoditvi zahtevi na njegovo zahtevo zagotovijo
  ali pošljejo take
  vzorce, in sicer izključno za namene analize in olajšanje nadaljnjega postopka v zvezi s ponarejenim in piratskim blagom. Kakršna koli analiza navedenih vzorcev se opravi pod izključno odgovornostjo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi. [Sprememba 63]

Če okoliščine dopuščajo, se vzorci vrnejo, ko je tehnična analiza končana in preden je blago sproščeno ali njegovo zdržanje končano.

3.   Carinski organi na zahtevo obvestijo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi
  in organe kazenskega pregona, kadar je ustrezno,
  o imenih in naslovih prejemnika, pošiljatelja, deklaranta ali imetnika blaga, če so znani, carinskem postopku ter poreklu, izvoru in destinaciji blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine. [Sprememba 64]

4.   Pogoje za hranjenje blaga v obdobju prekinitve sprostitve ali zadržanja, vključno z določbami o stroških, določi vsaka država članica.

Člen 19

Dovoljena uporaba nekaterih informacij s strani imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi

Če je imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi prejel informacije iz člena 18(3), lahko te informacije uporabi samo za naslednje namene:

| (a) | za sprožitev postopka za ugotovitev, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena
  , ali v tem postopku
  ; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(a)

za sprožitev postopka za ugotovitev, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena
  , ali v tem postopku
  ; [Sprememba 65]

| (aa) | za sprejetje dodatnih ukrepov za identifikacijo kršitelja pravice intelektualne lastnine; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(aa)

za sprejetje dodatnih ukrepov za identifikacijo kršitelja pravice intelektualne lastnine; [Sprememba 66]

| (ab) | za sprožitev kazenskega postopka ali v tem postopku; [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(ab)

za sprožitev kazenskega postopka ali v tem postopku; [Sprememba 67]

| (b) | za pridobitev nadomestila od kršitelja ali drugih oseb, kadar je blago uničeno v skladu s členom 20(3) ali členom 23(3); [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(b)

za pridobitev nadomestila od kršitelja ali drugih oseb, kadar je blago uničeno v skladu s členom 20(3) ali členom 23(3); [Sprememba 68]

| (ba) | za namene kazenske preiskave ali kazenskega postopka ali v povezavi z njima, vključno z informacijami o pravici intelektualne lastnine; [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(ba)

za namene kazenske preiskave ali kazenskega postopka ali v povezavi z njima, vključno z informacijami o pravici intelektualne lastnine; [Sprememba 69]

| (bb) | v pogajanjih o zunajsodni poravnavi. [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(bb)

v pogajanjih o zunajsodni poravnavi. [Sprememba 70]

Člen 19a

Izmenjava informacij in podatkov med carinskimi organi

Glede na ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov lahko Komisija odloči, da si carinski organi v Uniji in ustrezni organi v tretjih državah izmenjajo informacije in podatke, ki so bili zbrani na podlagi člena 18(3), ter določi pogoje za to izmenjavo. [Sprememba 71]

Oddelek 2

UNIČENJE BLAGA,
  SPROŽITEV POSTOPKA IN PREDČASNA SPROSTITEV BLAGA [Sprememba 72]

Člen 20

Uničenje blaga, in
  sprožitev postopka [Sprememba 73]

1.   Kadar pri blagu, ki ni blago iz členov 23 in 24, obstaja sum kršitve pravice

  Blago, katerega sprostitev je bila prekinjena ali ki je bilo v skladu s členom 16 zadržano, se lahko pod carinskim nadzorom uniči, ne da bi bilo treba ugotavljati, ali je bila pravica
  intelektualne lastnine
  kršena po zakonu države članice, kjer je bilo blago najdeno, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji
  :

| (a) | imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi sproži postopek za ugotovitev, ali

  na podlagi informacij, ki jih prejme v skladu s členom 16(2), carinskim organom pisno potrdi, da
  je bila kršena pravica intelektualne lastnine
  in katera pravica je bila kršena. To stori
  v 10 delovnih dneh
  oziroma v treh delovnih dneh pri pokvarljivem blagu, od dneva prejema obvestila

  od dneva pošiljanja
  odločbe o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju; |
| --- | --- |

(a)

imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi sproži postopek za ugotovitev, ali

  na podlagi informacij, ki jih prejme v skladu s členom 16(2), carinskim organom pisno potrdi, da
  je bila kršena pravica intelektualne lastnine
  in katera pravica je bila kršena. To stori
  v 10 delovnih dneh
  oziroma v treh delovnih dneh pri pokvarljivem blagu, od dneva prejema obvestila

  od dneva pošiljanja
  odločbe o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju;

| (b) | imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi je v 10 delovnih dneh od prejema uradnega obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh, carinskim organom pisno potrdil svoje soglasje za uničenje blaga; |
| --- | --- |

(b)

imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi je v 10 delovnih dneh od prejema uradnega obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh, carinskim organom pisno potrdil svoje soglasje za uničenje blaga;

| (c) | deklarant ali imetnik blaga je v 10 delovnih dneh od prejetja uradnega obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh, carinskim organom pisno potrdil svoje soglasje za uničenje blaga. |
| --- | --- |

(c)

deklarant ali imetnik blaga je v 10 delovnih dneh od prejetja uradnega obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh, carinskim organom pisno potrdil svoje soglasje za uničenje blaga.

Pri pokvarljivem blagu, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, je rok za sprožitev postopka iz prvega pododstavka tri delovne dni od dneva pošiljanja odločbe o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju.
  [Sprememba 74]

2.   Carinski organi odobrijo sprostitev

  Kadar deklarant ali imetnik blaga carinskim organom, ki so sprejeli odločbo o prekinitvi sprostitve
  blaga ali ga prenehajo zadrževati takoj po izpolnitvi vseh carinskih formalnosti, če jih imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi v roku iz odstavka 1 ni obvestil o naslednjem:

  ali njegovem zadržanju, ne potrdi soglasja za uničenje v rokih, določenih v točki (c) odstavka 1, niti ne sporoči, da nasprotuje uničenju, carinski organi štejejo, da soglaša z uničenjem blaga

| (a) | sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine;

| (b) | pisnem dogovoru med imetnikom odločbe o ugoditvi zahtevi in imetnikom blaga o odstopu blaga v uničenje.
  [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(b)

pisnem dogovoru med imetnikom odločbe o ugoditvi zahtevi in imetnikom blaga o odstopu blaga v uničenje.
  [Sprememba 75]

3.   Ob dogovoru o odstopu blaga v uničenje iz odstavka 2(b) se Uničenje
  se
  izvede pod carinskim nadzorom, na stroške in odgovornost imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi, razen če ni v zakonodaji države članice, v kateri se blago uniči, določeno drugače.
  Pred uničenjem se lahko vzamejo vzorci. [Sprememba 76]

4.   Carinski organi lahko na zahtevo imetnika

  Če ni soglasja za uničenje ali pa deklarant ali imetnik blaga nasprotuje uničenju, imetnik
  odločbe o ugoditvi zahtevi v ustreznih primerih podaljšajo rok iz prvega pododstavka odstavka 1 za največ 10 delovnih dni

  sproži postopek za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine, in sicer v 20 delovnih dneh od prejema obvestila o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh
  .

Pri pokvarljivem blagu se rok iz drugega pododstavka odstavka 1 ne podaljša.
  [Sprememba 77]

4a.
     
  Carinski organi odobrijo sprostitev blaga oziroma ga prenehajo zadrževati takoj po izpolnitvi vseh carinskih formalnosti, kadar jih imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi ni obvestil o naslednjem:

| (a) | svojem soglasju za uničenje v rokih iz točke (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

svojem soglasju za uničenje v rokih iz točke (b) odstavka 1;

| (b) | sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine, v rokih iz odstavka 4. [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(b)

sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine, v rokih iz odstavka 4. [Sprememba 78]

Člen 21

Predčasna sprostitev blaga

1.   Če so bili carinski organi uradno obveščeni o sprožitvi postopka za ugotovitev, ali so bili model, patent, uporabni model ali žlahtniteljska pravica kršeni, rok iz člena 20 pa je potekel, lahko deklarant ali imetnik blaga od carinskih organov zahteva, da sprostijo blago ali ga prenehajo zadrževati.

Carinski organi sprostijo blago ali ga prenehajo zadrževati samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | deklarant ali imetnik blaga je položil varščino; |
| --- | --- |

(a)

deklarant ali imetnik blaga je položil varščino;

| (b) | organ, pristojen za ugotovitev, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena, ni dovolil previdnostnih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

organ, pristojen za ugotovitev, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena, ni dovolil previdnostnih ukrepov;

| (c) | vse carinske formalnosti so bile izpolnjene. |
| --- | --- |

(c)

vse carinske formalnosti so bile izpolnjene.

2.   Deklarant ali imetnik blaga položi varščino iz točke (a) odstavka 1 v 10 delovnih dneh po datumu, ko carinski organi prejmejo zahtevo iz odstavka 1.

3.   Carinski organi določijo dovolj visoko varščino, da se zavarujejo interesi imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi.

4.   Polog varščine ne vpliva na druga pravna sredstva, ki so na voljo imetniku odločbe o ugoditvi zahtevi.

Člen 22

Prepovedana carinsko dovoljena raba ali uporaba blaga, odstopljenega v uničenje

1.   Blago, odstopljeno v uničenje na podlagi
  člena
  20, 23 ali
  člena
  24, ni: [Sprememba 79]

| (a) | sproščeno v prosti promet; |
| --- | --- |

(a)

sproščeno v prosti promet;

| (b) | odneseno s carinskega območja Unije; |
| --- | --- |

(b)

odneseno s carinskega območja Unije;

| (c) | izvoženo; |
| --- | --- |

(c)

izvoženo;

| (d) | znova izvoženo; |
| --- | --- |

(d)

znova izvoženo;

| (e) | dano v odložni postopek; |
| --- | --- |

(e)

dano v odložni postopek;

| (f) | dano v prosto cono ali prosto skladišče. |
| --- | --- |

(f)

dano v prosto cono ali prosto skladišče.

1a.
     
  Z izjemo od določb v odstavku 1 lahko carinski organi pooblastijo javne ali zasebne organizacije za boj proti ponarejanju, ki so bile za ukrepe, naštete v točkah (a) do (f) odstavka 1 individualno pooblaščene pred temi postopki. Pred uničenjem lahko pooblaščene organizacije odstopljeno blago hranijo pod pogoji, ki so določeni v pooblastilu, za namene analize in vzpostavitve podatkovne baze, ki vsebuje informacije za namene boja proti ponarejanju. Pooblaščene organizacije so objavljene na spletnem mestu Komisije. [Sprememba 80]

2.   Carinski organi lahko za blago iz odstavka 1 dovolijo premike pod carinskim nadzorom med različnimi kraji na carinskem območju Unije za namen njegovega uničenja pod carinskim nadzorom
  ali njegove uporabe v pedagoške in razstavne namene, pri čemer upoštevajo ustrezne varnostne ukrepe
  . [Sprememba 81]

Oddelek 3

PONAREJENO IN PIRATSKO BLAGO
  [Sprememba 82]

Člen 23

Uničenje in sprožitev postopka

1.   Blago, pri katerem obstaja sum, da je ponarejeno ali piratsko, se lahko uniči pod carinskim nadzorom, ne da bi bilo treba ugotoviti, ali je bila po pravu države članice, v kateri je blago najdeno, kršena pravica intelektualne lastnine, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi je carinske organe pisno obvestil o svojem soglasju za uničenje blaga v 10 delovnih dneh od dneva, ko je poslana odločba o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh; |
| --- | --- |

(a)

imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi je carinske organe pisno obvestil o svojem soglasju za uničenje blaga v 10 delovnih dneh od dneva, ko je poslana odločba o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh;

| (b) | deklarant ali imetnik blaga je carinskim organom pisno potrdil svoje soglasje za uničenje blaga v 10 delovnih dneh od dneva, ko je poslana odločba o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh. |
| --- | --- |

(b)

deklarant ali imetnik blaga je carinskim organom pisno potrdil svoje soglasje za uničenje blaga v 10 delovnih dneh od dneva, ko je poslana odločba o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh.

2.   Če deklarant ali imetnik blaga carinskim organom, ki so sprejeli odločbo o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, ni potrdil soglasja za uničenje v rokih, določenih v odstavku 1(b), niti ni sporočil, da uničenju nasprotuje, lahko carinski organi štejejo, da deklarant ali imetnik blaga soglaša z uničenjem blaga.

Carinski organi o tem obvestijo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi.

Če deklarant ali imetnik blaga nasprotuje uničenju blaga, carinski organi o takem nasprotovanju obvestijo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi.

3.   Uničenje se opravi pod carinskim nadzorom, na stroške in odgovornost imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi, razen če ni v zakonodaji države članice, v kateri se blago uniči, določeno drugače. Pred uničenjem se lahko vzamejo vzorci.

4.   Če ni soglasja za uničenje, imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi sproži postopek za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine, v 10 delovnih dneh od dneva, ko je poslana odločba o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, pri pokvarljivem blagu pa v treh dneh.

Carinski organi lahko na zahtevo imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi v ustreznih primerih podaljšajo rok iz prvega pododstavka za največ 10 delovnih dni.

Pri pokvarljivem blagu se naveden rok ne podaljša.

5.   Carinski organi odobrijo sprostitev blaga ali ga prenehajo zadrževati, kot je ustrezno, takoj po izpolnitvi vseh carinskih formalnosti, če jih imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi ni obvestil o naslednjem:

| (a) | svojem soglasju za uničenje v rokih iz odstavka 1(a); |
| --- | --- |

(a)

svojem soglasju za uničenje v rokih iz odstavka 1(a);

| (b) | sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine, v rokih iz odstavka 4.
  [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(b)

sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila kršena pravica intelektualne lastnine, v rokih iz odstavka 4.
  [Sprememba 83]

Člen 24

Posebni postopek za uničenje blaga v manjših pošiljkah

1.   Ta člen se uporablja za blago, pri katerem so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | blago, pri katerem obstaja sum, da je ponarejeno ali piratsko

  krši pravico intelektualne lastnine
  ; [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(a)

blago, pri katerem obstaja sum, da je ponarejeno ali piratsko

  krši pravico intelektualne lastnine
  ; [Sprememba 84]

| (b) | blago, ki ni pokvarljivo blago; |
| --- | --- |

(b)

blago, ki ni pokvarljivo blago;

| (c) | blago, zajeto z odločbo o ugoditvi zahtevi; |
| --- | --- |

(c)

blago, zajeto z odločbo o ugoditvi zahtevi;

| (ca) | imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi je v svoji zahtevi zaprosil za uporabo posebnega postopka; [Sprememba 85] |
| --- | --- |

(ca)

imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi je v svoji zahtevi zaprosil za uporabo posebnega postopka; [Sprememba 85]

| (d) | blago, ki se prevaža v manjših pošiljkah. |
| --- | --- |

(d)

blago, ki se prevaža v manjših pošiljkah.

2.   Člen 16(3), (4) in (5) ter člen 18(2) se ne uporabljata. [Sprememba 86]

3.   Carinski organi pri obvestitvi o odločbi o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju v enem delovnem dnevu od njenega sprejetja deklaranta ali imetnika blaga obvestijo o naslednjem:

| (a) | namenu carinskih organov, da uničijo blago; |
| --- | --- |

(a)

namenu carinskih organov, da uničijo blago;

| (b) | pravicah deklaranta ali imetnika blaga na podlagi odstavkov 4 in 5. |
| --- | --- |

(b)

pravicah deklaranta ali imetnika blaga na podlagi odstavkov 4 in 5.

4.   Deklarantu ali imetniku blaga se omogoči, da izrazi svoje stališče v 20

  petih
  delovnih dneh od dneva pošiljanja

  prejema
  odločbe o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju. [Sprememba 87]

5.   Zadevno blago se lahko uniči, če je deklarant ali imetnik blaga v 20 delovnih dneh od dneva pošiljanja odločbe o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju carinskim organom potrdil

  pisno potrdi
  svoje soglasje za uničenje blaga.
  Tako uničenje se opravi pod carinskim nadzorom na stroške imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi. [Sprememba 88]

6.   Če deklarant ali imetnik blaga carinskemu uradu, ki je sprejel odločbo o prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju, ni potrdil svojega soglasja za uničenje v roku, določenem v odstavku 5, niti ni sporočil, da uničenju nasprotuje, lahko carinski organi štejejo, da deklarant ali imetnik blaga soglaša z uničenjem blaga.

7.   Uničenje se opravi pod carinskim nadzorom in na stroške carinskih organov.
  [Sprememba 89]

7a.
     
  Carinski organi imetniku odločbe o ugoditvi zahtevi zagotovijo dostop do informacij o dejanskem ali domnevnem številu uničenih artiklov in njihovi naravi, kadar je ustrezno. [Sprememba 90]

8.   Če deklarant ali imetnik blaga nasprotuje uničenju

  v 10 delovnih dneh od dneva, ko je bila poslana odločba o prekinitvi sprostitve
  blaga
  ali njegovem zadržanju ne potrdi soglasja k uničenju ali sporoči, da uničenju nasprotuje
  , carinski organi imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi obvestijo o takem

  o manjkajočem soglasju ali
  nasprotovanju, številu artiklov in njihovi naravi ter vključijo slike
  ali vzorce
  teh artiklov, kadar je ustrezno. [Sprememba 91]

9.   Carinski organi odobrijo sprostitev blaga ali ga prenehajo zadrževati, kot je ustrezno, takoj po izpolnitvi vseh carinskih formalnosti, če jih imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi ni obvestil o sprožitvi postopka za ugotovitev, ali je bila pravica intelektualne lastnine kršena, v 10 delovnih dneh od dneva pošiljanja informacij iz odstavka 8.

10.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30 v zvezi z zgornjimi mejami, ki opredeljujejo manjše pošiljke za namene tega člena.
  [Sprememba 92]

POGLAVJE IV

ODGOVORNOST, STROŠKI IN KAZNI

Člen 25

Odgovornost carinskih organov

Brez poseganja v veljavno zakonodajo držav članic odločba o ugoditvi zahtevi imetniku navedene odločbe ne daje pravice do nadomestila, če carinski urad ne odkrije blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, in je to blago sproščeno ali ni sprejet ukrep za njegovo zadržanje.

Člen 26

Odgovornost imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi

Če je postopek, ki je ustrezno sprožen v skladu s to uredbo, prekinjen zaradi dejanja ali opustitve dejanja imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi ali če je naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine, je imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi odgovoren do oseb v situacijah iz člena 1(1) v skladu z zakonodajo države članice, v kateri je bilo blago najdeno.

Člen 27

Stroški

1.   Kadar to zahtevajo carinski organi, imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi povrne vse stroške, ki so carinski upravi nastali pri hranjenju blaga pod carinskim nadzorom v skladu s členoma 16 in 17 ter pri uničenju blaga v skladu s členoma 20 in 23

  24
  .
  Imetnik odločbe lahko od carinskega organa zahteva informacije o tem, kje in kako se zadržano blago skladišči in kakšni stroški so povezani s skladiščenjem ter lahko poda pripombe glede skladiščenja. [Sprememba 93]

2.   Ta člen ne posega v pravico imetnika odločbe o ugoditvi zahtevi, da zahteva nadomestilo od kršitelja ali drugih oseb v skladu z zakonodajo države članice, v kateri je bilo blago najdeno.

2a.
     
  Kadar kršitelja ni mogoče identificirati, ni očiten ali ne more zagotoviti nadomestila, imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi nadomestilo zahteva od lastnika blaga ali osebe, ki ima podobno pravico razpolaganja z njim. [Sprememba 94]

2b.
     
  Odstavek 2a ne uporablja za postopek, določen v členu 24. [Sprememba 95]

3.   Imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi Unije zagotovi in plača kakršen koli prevod, ki ga zahtevajo carinski organi, ki morajo ukrepati v zvezi z blagom, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine.

Člen 28

Administrativne sankcije

Brez poseganja v nacionalno pravo
  države članice določijo

  uporabljajo
  pravila za administrativne sankcije, ki se uporabljajo za

  v zvezi s kršitvami
  določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Tako določene administrativne sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. [Sprememba 96]

Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

POGLAVJE V

ODBOR, POOBLASTILO IN KONČNE DOLOČBE [Sprememba 97]

Člen 29

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členoma 247a in 248a Uredbe (EGS) št. 2913/92. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 30

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo iz člena 24(10) se prenese za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 24(10). S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedenem sklepu. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, določen v njem. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 24(10), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
  [Sprememba 98]

Člen 31

Izmenjava podatkov o odločitvah v zvezi zahtevo za ukrepanje med državami članicami in Komisijo

1.   Pristojni carinski oddelki Komisiji uradno obvestijo

  sporočijo potrebne informacije
  o naslednjem:

| (a) | zahtevah

  odločbah o ugoditvi zahtevam, vključno z zahtevami
  za ukrepanje, vključno s

  in
  kakršnimi koli fotografijami, slikami ali brošurami; |
| --- | --- |

(a)

zahtevah

  odločbah o ugoditvi zahtevam, vključno z zahtevami
  za ukrepanje, vključno s

  in
  kakršnimi koli fotografijami, slikami ali brošurami;

| (b) | odločbah o ugoditvi zahtevam; |
| --- | --- |

(b)

odločbah o ugoditvi zahtevam;

| (c) | kakršnih koli odločbah o podaljšanju obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, ali odločbah o preklicu odločbe o ugoditvi zahtevi ali o njeni spremembi; |
| --- | --- |

(c)

kakršnih koli odločbah o podaljšanju obdobja, v katerem morajo carinski organi ukrepati, ali odločbah o preklicu odločbe o ugoditvi zahtevi ali o njeni spremembi;

| (d) | kakršnem koli začasnem zadržanju izvajanja odločbe o ugoditvi zahtevi. [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(d)

kakršnem koli začasnem zadržanju izvajanja odločbe o ugoditvi zahtevi. [Sprememba 99]

2.   Ne glede na določbe točke (g) člena 24 Uredbe (ES) št. 515/97 carinski organi ob prekinitvi sprostitve blaga ali njegovem zadržanju pošljejo Komisiji vse ustrezne informacije, vključno s podrobnostmi o blagu, pravici intelektualne lastnine, postopkih in transportu.

3.   Vse informacije iz odstavkov 1 in 2 se shranijo v osrednji podatkovni zbirki Komisije.
  Ko bo osrednja podatkovna zbirka vzpostavljena, bo prenos informacij iz odstavkov 1 in 2 potekal preko te podatkovne zbirke. [Sprememba 100]

4.   Komisija da ustrezne informacije iz odstavkov 1 in 2 carinskim organom držav članic na voljo v elektronski obliki
  čim prej in najpozneje 1. januarja 2015
  .

4a.
     
  Za namen zagotovljene obdelave informacij iz odstavkov 1 in 2 se osrednja podatkovna zbirka iz odstavka 3 vzpostavi v elektronski obliki. Osrednja podatkovna zbirka vsebuje informacije, vključno z osebnimi podatki, iz drugega pododstavka člena 6(3), člena 13 in odstavkov 1 in 2 tega člena.

4b.
     
  Do informacij v osrednji podatkovni zbirki imajo dostop carinski organi držav članic in Komisija.

4c.
     
  Carinski organi v osrednjo podatkovno zbirko vnesejo informacije o zahtevah, ki so bile vložene pri pristojnemu carinskemu oddelku. Carinski organ, ki je informacije vnesel v osrednjo podatkovno zbirko, po potrebi te spremeni, dopolni, popravi ali izbriše. Vsak carinski organ, ki informacije vnese v osrednjo podatkovno zbirko, je odgovoren za to, da so te informacije točne, primerne in ustrezne.

4d.
     
  Komisija vzpostavi in vzdržuje tehnično in organizacijsko strukturo za zanesljivo in varno delovanje osrednje podatkovne zbirke. Carinski organ vsake države članice vzpostavi in vzdržuje ustrezno tehnično in organizacijsko strukturo, ki zagotavlja, da je obdelava zaupna in varna, kar zadeva postopke obdelave, ki jih izvajajo njihovi carinski organi, in kar zadeva terminale, kjer se nahaja osrednja podatkovna zbirka na ozemlju te države članice.

4e.
     
  Obdelava osebnih podatkov v osrednji podatkovni zbirki poteka v skladu s členom 32.

  [Sprememba 101]

Člen 32

Določbe o varstvu podatkov

1.   Obdelava osebnih podatkov v osrednji podatkovni zbirki Komisije poteka v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 in pod nadzorom Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
  V vsakem primeru bi morale biti funkcionalne in tehnične lastnosti podatkovne zbirke podrobno opredeljene v izvedbenih ukrepih, ki se sprejmejo. [Sprememba 102]

2.   Obdelava osebnih podatkov s strani pristojnih organov v državah članicah poteka v skladu z Direktivo 95/46/ES in pod nadzorom javnega neodvisnega organa države članice iz člena 28 navedene direktive.

2a.
     
  Osebni podatki se zbirajo in uporabljajo izključno za namene te uredbe. Tako zbrani osebni podatki so točni in redno posodobljeni.

2b.
     
  Vsak carinski organ, ki v osrednjo podatkovno zbirko vnese osebne podatke, je dolžan nadzirati njihovo obdelavo.

2c.
     
  Oseba, na katero se podatki nanašajo, ima pravico dostopanja do svojih osebnih podatkov, ki se obdelujejo v osrednji podatkovni zbirki, po potrebi pa ima v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 ali nacionalnimi zakoni, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES, tudi pravico, da zahteva popravek, izbris ali zamrznitev.

2d.
     
  Vse zahteve za uveljavljanje pravice do dostopa, pravice do dosege popravka, izbrisa ali zamrznitve se predložijo pristojnemu carinskemu oddelku, ki zahteve obdela. Če oseba, na katero se podatki nanašajo, zahtevo za uveljavljanje pravice do dostopa, pravice do dosege popravka, izbrisa ali zamrznitve vloži pri drugi službi carinskih organov ali službi Komisije, služba, ki zahtevo prejme, to posreduje pristojnemu carinskemu oddelku.

2e.
     
  Osebni podatki se hranijo največ šest mesecev od dneva, ko je bila ustrezna odločba o ugoditvi zahtevi preklicana ali je pretekel rok, v katerem morajo carinski organi ukrepati.

2f.
     
  Če imetnik odločbe o ugoditvi zahtevi sproži postopke v skladu s členom 20(1) ali členom 24(9) in je pristojni carinski oddelek o tem uradno obvestil, se osebni podatki hranijo šest mesecev potem, ko je bilo s postopki dokončno ugotovljeno, ali je bila kršena pravica do intelektualne lastnine. [Sprememba 103]

Člen 33

Roki, datumi in izteki rokov

Uporabljajo se pravila glede rokov, datumov in iztekov rokov, določena v Uredbi Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (26).

Člen 34

Medsebojna upravna pomoč

Uporabljajo se določbe Uredbe (ES) št. 515/97.

Člen 35

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1383/2003 se razveljavi z učinkom od ... (27).

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 36

Prehodne določbe

Zahteve za ukrepanje, odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1383/2003, ostanejo veljavne za obdobje, ki je opredeljeno v odločbi o ugoditvi zahtevi in v katerem morajo carinski organi ukrepati, ter se ne podaljšajo.

Člen 37

Začetek veljavnosti in uporaba

  poročanje [Sprememba 104]

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se odstavki od (1) do (9) člena 24 uporabljajo od XX. XX. 20XX.
  [Sprememba 106]

Komisija do... (28) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe, kakor tudi analiza učinka te uredbe na dostopnost generičnih zdravil v Uniji, kakor tudi po svetu. Poročilu so po potrebi priloženi ustrezni predlogi in/ali priporočila.[Spremembe 121, 151 in 163]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 363, 13.12.2011, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2012.

2

(3)  UL C 253, 4.10.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 196, 2.8.2003, str. 7.

4

(5)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

5

(6)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

6

(7)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 47.

7

(8)  

  UL L 174, 1.7.2011, str. 74.

8

UL L 174, 1.7.2011, str. 74.

(9)  
  Datum: 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

9

Datum: 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

(10)  UL L 82, 22.3.1997, str. 1.

10

(11)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

11

(12)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

12

(13)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

13

(14)  UL L 152, 16.6.2009, str. 1.

14

(15)  UL L 198, 8.8.1996, str. 30.

15

(16)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1.

16

(17)  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

17

(18)  UL L 3, 5.1.2002, str. 1.

18

(19)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

19

(20)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

20

(21)  UL L 149, 14.6.1991, str. 1.

21

(22)  UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

22

(23)  UL L 199, 31.7.2007, str. 40.

23

(24)  
  Datum: 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

24

Datum: 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(25)  
  UL: prosimo, vstavite datum: 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

25

UL: prosimo, vstavite datum: 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(26)  UL L 124, 8.6.1971, str. 1.

26

(27)  Datum začetka veljavnosti ti uredbe.

27

(28)  
  Datum: 36 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

28

Datum: 36 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

---

Sreda, 4. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/180 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/180

---

Sreda, 4. julij 2012Skupna pravila za sheme neposrednih podpor za kmete ***I

P7_TA(2012)0278

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

2013/C 349 E/23

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0539), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0539),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0294/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0294/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili litovski parlament, luksemburška poslanska zbornica ter poljska dieta in senat in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili litovski parlament, luksemburška poslanska zbornica ter poljska dieta in senat in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0158/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0158/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 30.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2010)0267

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 (3) so Komisiji podeljena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 (3) so Komisiji podeljena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2009, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 73/2009, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

| (3) | Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da bi lahko dopolnila ali spremenila nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 73/2009. Opredeliti bi bilo treba elemente, za katere se to pooblastilo lahko izvaja, in pogoje, ki morajo veljati za navedeni prenos pooblastila.

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja ta Uredba, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov glede dopolnitev ali sprememb nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (ES) št. 73/2009. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da bi lahko dopolnila ali spremenila nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 73/2009. Opredeliti bi bilo treba elemente, za katere se to pooblastilo lahko izvaja, in pogoje, ki morajo veljati za navedeni prenos pooblastila.

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja ta Uredba, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov glede dopolnitev ali sprememb nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (ES) št. 73/2009. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1]

| (4) | Za zagotovitev enotne uporabe

  Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 73/2009
  ,

  v vseh državah članicah bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe

  je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  . Razen če je izrecno določeno drugače, bi morala Komisija take izvedbene akte sprejeti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o ...

  Ta pooblastila, razen kadar je izrecno drugače določeno, je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev enotne uporabe

  Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 73/2009
  ,

  v vseh državah članicah bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe

  je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  . Razen če je izrecno določeno drugače, bi morala Komisija take izvedbene akte sprejeti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o ...

  Ta pooblastila, razen kadar je izrecno drugače določeno, je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). [Sprememba 2]

| (4a) | Komisija bi morala z izvedbenimi akti omogočiti odobritev določene podpore, odločiti o tem, katere države članice izpolnjujejo določene pogoje glede premije za krave dojilje, ter pooblastiti nove države članice, da pod določenimi pogoji dopolnjujejo morebitna neposredna plačila. Zaradi posebne narave navedenih aktov bi Komisija morala biti pooblaščena, da jih sprejme brez pomoči odbora za neposredna plačila. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4a)

Komisija bi morala z izvedbenimi akti omogočiti odobritev določene podpore, odločiti o tem, katere države članice izpolnjujejo določene pogoje glede premije za krave dojilje, ter pooblastiti nove države članice, da pod določenimi pogoji dopolnjujejo morebitna neposredna plačila. Zaradi posebne narave navedenih aktov bi Komisija morala biti pooblaščena, da jih sprejme brez pomoči odbora za neposredna plačila. [Sprememba 3]

| (5) | Nekatere določbe o shemah neposrednih podpor, ki jih je Komisija do zdaj sprejela na podlagi pooblastil, ki so ji bila podeljena z Uredbo (ES) št. 73/2009, veljajo za tako pomembne, da bi jih bilo treba vključiti v navedeno uredbo. Ti elementi se nanašajo na nekatera podrobna pravila, določena v uredbah Komisije (EU) št. 1120/2009 (5), (EU) št. 1121/2009 (6) in (EU) št. 1122/2009 (7). |
| --- | --- |

(5)

Nekatere določbe o shemah neposrednih podpor, ki jih je Komisija do zdaj sprejela na podlagi pooblastil, ki so ji bila podeljena z Uredbo (ES) št. 73/2009, veljajo za tako pomembne, da bi jih bilo treba vključiti v navedeno uredbo. Ti elementi se nanašajo na nekatera podrobna pravila, določena v uredbah Komisije (EU) št. 1120/2009 (5), (EU) št. 1121/2009 (6) in (EU) št. 1122/2009 (7).

| (6) | Glede na izkušnje, pridobljene z uporabo Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba nekatere določbe navedene uredbe poenostaviti, zlasti določbe v zvezi z navzkrižno skladnostjo. |
| --- | --- |

(6)

Glede na izkušnje, pridobljene z uporabo Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba nekatere določbe navedene uredbe poenostaviti, zlasti določbe v zvezi z navzkrižno skladnostjo.

| (7) | Zaradi pravne varnosti in jasnosti je ustrezno zagotoviti opredelitve izrazov „orno zemljišče“, „trajni nasadi“, „trajni pašnik“ in „travinje“. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pravne varnosti in jasnosti je ustrezno zagotoviti opredelitve izrazov „orno zemljišče“, „trajni nasadi“, „trajni pašnik“ in „travinje“.

| (8) | Ker imajo trajni pašniki pozitiven učinek na okolje, je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje ohranjanja obstoječih trajnih pašnikov, da bi preprečili množično spreminjanje njihove namembnosti v orna zemljišča. Za zagotovitev, da države članice skladno določajo razmerje med trajnimi pašniki in kmetijskimi zemljišči, ki ga je treba ohraniti, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte o določitvi podatkov, potrebnih za vzpostavitev tega razmerja. |
| --- | --- |

(8)

Ker imajo trajni pašniki pozitiven učinek na okolje, je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje ohranjanja obstoječih trajnih pašnikov, da bi preprečili množično spreminjanje njihove namembnosti v orna zemljišča. Za zagotovitev, da države članice skladno določajo razmerje med trajnimi pašniki in kmetijskimi zemljišči, ki ga je treba ohraniti, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte o določitvi podatkov, potrebnih za vzpostavitev tega razmerja.

| (9) | Komisija lahko za zagotovitev učinkovitega izvajanja sistema kmetijskega svetovanja iz člena 12 Uredbe (ES) št. 73/2009 sprejme pravila z izvedbenimi akti, da bi tak sistem začel delovati v celoti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija lahko za zagotovitev učinkovitega izvajanja sistema kmetijskega svetovanja iz člena 12 Uredbe (ES) št. 73/2009 sprejme pravila z izvedbenimi akti, da bi tak sistem začel delovati v celoti.

| (10) | Za zagotovitev možnosti preverjanja upoštevanja zahtev glede navzkrižne skladnosti morajo kmetje prijaviti vse kmetijske površine svojega kmetijskega gospodarstva. To velja tudi, kadar kmetje ne zaprosijo za neposredna plačila, vezana na površino, in imajo na razpolago samo majhne površine. V takih primerih bi bilo treba zaradi poenostavitve državam članicam omogočiti, da ne zahtevajo prijave navedenih površin, če skupna površina zadevnega kmetijskega gospodarstva ne presega enega hektarja in če so navedene površine omenjene v zahtevku za pomoč. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev možnosti preverjanja upoštevanja zahtev glede navzkrižne skladnosti morajo kmetje prijaviti vse kmetijske površine svojega kmetijskega gospodarstva. To velja tudi, kadar kmetje ne zaprosijo za neposredna plačila, vezana na površino, in imajo na razpolago samo majhne površine. V takih primerih bi bilo treba zaradi poenostavitve državam članicam omogočiti, da ne zahtevajo prijave navedenih površin, če skupna površina zadevnega kmetijskega gospodarstva ne presega enega hektarja in če so navedene površine omenjene v zahtevku za pomoč.

| (11) | Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba preverjati, ali kmetje upoštevajo obveznosti. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti pravila o kontrolah, ki jih morajo izvajati države članice, da se zagotovi enotno in dovolj kakovostno izvajanje teh preverjanj, zlasti v zvezi z izbiro kmetij, izvajanjem pregledov in poročanjem. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da bo neupoštevanje štela za manjše ali da ne bo uporabila znižanja ali izključitve, kadar je zadevni znesek manjši od 100 EUR, bi moral pristojni nadzorni organ v naslednjem letu preveriti, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neupoštevanje. Vendar pa je zaradi zmanjšanja upravne obremenitve treba razmisliti o poenostaviti sistema nadaljnjih pregledov. |
| --- | --- |

(11)

Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba preverjati, ali kmetje upoštevajo obveznosti. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti pravila o kontrolah, ki jih morajo izvajati države članice, da se zagotovi enotno in dovolj kakovostno izvajanje teh preverjanj, zlasti v zvezi z izbiro kmetij, izvajanjem pregledov in poročanjem. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da bo neupoštevanje štela za manjše ali da ne bo uporabila znižanja ali izključitve, kadar je zadevni znesek manjši od 100 EUR, bi moral pristojni nadzorni organ v naslednjem letu preveriti, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neupoštevanje. Vendar pa je zaradi zmanjšanja upravne obremenitve treba razmisliti o poenostaviti sistema nadaljnjih pregledov.

| (12) | Države članice morajo izvajati integrirani administrativni in kontrolni sistem, kot je določen v členu 14 Uredbe (ES) št. 73/2009. Komisija bi morala za zagotovitev enotnega in dovolj kakovostnega izvajanja različnih elementov navedenega sistema v zvezi s tehničnimi vidiki sprejeti izvedbene akte o osnovnih značilnostih, opredelitvah in zahtevah glede kakovosti in različnih elementov sistema. |
| --- | --- |

(12)

Države članice morajo izvajati integrirani administrativni in kontrolni sistem, kot je določen v členu 14 Uredbe (ES) št. 73/2009. Komisija bi morala za zagotovitev enotnega in dovolj kakovostnega izvajanja različnih elementov navedenega sistema v zvezi s tehničnimi vidiki sprejeti izvedbene akte o osnovnih značilnostih, opredelitvah in zahtevah glede kakovosti in različnih elementov sistema.

| (13) | Komisija bi morala za zagotovitev skladnega in učinkovitega upravljanja zahtevkov za pomoč sprejeti izvedbene akte za zahtevke za pomoč in zahtevke za pravice do plačila. S temi akti bi bilo treba zagotoviti, da so na voljo dovolj časa in vse potrebne informacije za preverjanje pogojev za upravičenost. V ustrezno utemeljenih primerih bi bilo treba kmetu omogočiti določeno prožnost. Poleg tega pravila za upravičenost, kot so obvezna obdobja reje živali, kmetom ne bi smela preprečevati prenosa njihovega celotnega kmetijskega gospodarstva po predložitvi zahtevka, razen v tem obdobju. Opredeliti bi bilo torej treba pogoje za take prenose. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala za zagotovitev skladnega in učinkovitega upravljanja zahtevkov za pomoč sprejeti izvedbene akte za zahtevke za pomoč in zahtevke za pravice do plačila. S temi akti bi bilo treba zagotoviti, da so na voljo dovolj časa in vse potrebne informacije za preverjanje pogojev za upravičenost. V ustrezno utemeljenih primerih bi bilo treba kmetu omogočiti določeno prožnost. Poleg tega pravila za upravičenost, kot so obvezna obdobja reje živali, kmetom ne bi smela preprečevati prenosa njihovega celotnega kmetijskega gospodarstva po predložitvi zahtevka, razen v tem obdobju. Opredeliti bi bilo torej treba pogoje za take prenose.

| (14) | Pogoje za upravičenost bi bilo treba preverjati zaradi varstva skladov Unije. Da bi bilo mogoče preveriti, ali kmetje izpolnjujejo obveznosti, povezane s plačilom, in zagotoviti pravilno razdelitev sredstev upravičenim kmetom, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte o kontrolah, ki jih morajo izvajati države članice. Kadar je ustrezno, bi morala biti v teh aktih določena tudi pravila za primere, v katerih so v upravljanje plačil vključeni druge službe, organi ali organizacije, razen pristojnega organa. |
| --- | --- |

(14)

Pogoje za upravičenost bi bilo treba preverjati zaradi varstva skladov Unije. Da bi bilo mogoče preveriti, ali kmetje izpolnjujejo obveznosti, povezane s plačilom, in zagotoviti pravilno razdelitev sredstev upravičenim kmetom, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte o kontrolah, ki jih morajo izvajati države članice. Kadar je ustrezno, bi morala biti v teh aktih določena tudi pravila za primere, v katerih so v upravljanje plačil vključeni druge službe, organi ali organizacije, razen pristojnega organa.

| (15) | Člen 28 Uredbe (ES) št. 73/2009 določa minimalne zahteve, ki jih je treba upoštevati, toda uporaba točke (b) prvega pododstavka člena 28(1) ni ustrezna za kmete, ki še vedno prejemajo neposredna plačila na podlagi nekaterih vezanih shem, vendar nimajo v posesti nobenega hektarja. Ti kmetje so v enakem položaju kot kmetje, ki imajo posebne pravice, zato jih je zaradi zagotovitve polne učinkovitosti zadevnih vezanih shem treba za namen člena 28(1) navedene uredbe obravnavati enako. V primerih, ko je država članica določila prag v hektarih v skladu s členom 28(1)(b), bi moral za kmete, ki prejemajo posebno pomoč iz poglavja 5 naslova III in imajo v posesti manj hektarjev od praga, ki ga je določila država članica, veljati tudi prag v eurih, ki ga določi država članica v skladu s členom 28(1)(a). |
| --- | --- |

(15)

Člen 28 Uredbe (ES) št. 73/2009 določa minimalne zahteve, ki jih je treba upoštevati, toda uporaba točke (b) prvega pododstavka člena 28(1) ni ustrezna za kmete, ki še vedno prejemajo neposredna plačila na podlagi nekaterih vezanih shem, vendar nimajo v posesti nobenega hektarja. Ti kmetje so v enakem položaju kot kmetje, ki imajo posebne pravice, zato jih je zaradi zagotovitve polne učinkovitosti zadevnih vezanih shem treba za namen člena 28(1) navedene uredbe obravnavati enako. V primerih, ko je država članica določila prag v hektarih v skladu s členom 28(1)(b), bi moral za kmete, ki prejemajo posebno pomoč iz poglavja 5 naslova III in imajo v posesti manj hektarjev od praga, ki ga je določila država članica, veljati tudi prag v eurih, ki ga določi država članica v skladu s členom 28(1)(a).

| (16) | Določiti bi bilo treba pravila glede najmanjše velikosti na kmetijsko gospodarstvo, za katero se lahko zahteva določitev pravic do plačila. |
| --- | --- |

(16)

Določiti bi bilo treba pravila glede najmanjše velikosti na kmetijsko gospodarstvo, za katero se lahko zahteva določitev pravic do plačila.

| (17) | Za zagotovitev stalnosti sistema neposrednih plačil v primeru izjemnih okoliščin bi bilo treba Komisiji dovoliti, da sprejme potrebne in upravičene ukrepe, s katerimi bi odpravljala take težave. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev stalnosti sistema neposrednih plačil v primeru izjemnih okoliščin bi bilo treba Komisiji dovoliti, da sprejme potrebne in upravičene ukrepe, s katerimi bi odpravljala take težave.

| (18) | Za zagotovitev učinkovitega upravljanja sheme enotnega plačila, določene v naslovu III Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba opredeliti uporabo kmetijskih površin za nekmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev učinkovitega upravljanja sheme enotnega plačila, določene v naslovu III Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba opredeliti uporabo kmetijskih površin za nekmetijske dejavnosti.

| (19) | Da bi se upoštevala notranja organizacija držav članic, bi jim bilo treba dovoliti, da nacionalno rezervo upravljajo na regionalni ravni. Določiti bi bilo treba pravila za tako upravljanje. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se upoštevala notranja organizacija držav članic, bi jim bilo treba dovoliti, da nacionalno rezervo upravljajo na regionalni ravni. Določiti bi bilo treba pravila za tako upravljanje.

| (20) | Treba bi bilo določiti posebna pravila glede načina, kako države članice v nacionalno rezervo vrnejo neizkoriščene pravice do plačila. |
| --- | --- |

(20)

Treba bi bilo določiti posebna pravila glede načina, kako države članice v nacionalno rezervo vrnejo neizkoriščene pravice do plačila.

| (21) | Pravila v zvezi z omejitvijo prenosa pravic do plačila bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevali posebni primeri prenosov. |
| --- | --- |

(21)

Pravila v zvezi z omejitvijo prenosa pravic do plačila bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevali posebni primeri prenosov.

| (22) | Za zagotovitev, da se pogoji za posebne pravice še naprej izpolnjujejo, bi bilo treba sprejeti pravila o izračunu števila glav velike živine (GVŽ). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev, da se pogoji za posebne pravice še naprej izpolnjujejo, bi bilo treba sprejeti pravila o izračunu števila glav velike živine (GVŽ).

| (23) | Komisija bi morala za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov sprejeti izvedbene akte za prvo dodelitev pravic do plačila v okviru izvajanja sheme enotnega plačila v novih državah članicah, kot je določeno v členu 55 Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(23)

Komisija bi morala za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov sprejeti izvedbene akte za prvo dodelitev pravic do plačila v okviru izvajanja sheme enotnega plačila v novih državah članicah, kot je določeno v členu 55 Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (24) | Komisija bi morala za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov sprejeti izvedbene akte za izračun števila glav velike živine za posebne pravice, kot je določeno v členu 44(2) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi morala za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov sprejeti izvedbene akte za izračun števila glav velike živine za posebne pravice, kot je določeno v členu 44(2) Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (25) | Komisija bi morala za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov sprejeti izvedbene akte za posebne podporne ukrepe v zvezi s posebnimi kmetijskimi dejavnostmi, ki prinašajo dodatne koristi za kmetijstvo in okolje, območji, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, ter ukrepi za zavarovanje pridelkov, živali in rastlin, kot je določeno v členu 68 Uredbe (ES) št. 73/2009. V primeru vzajemnih skladov za bolezni živali in rastlin ter okoljske nesreče bi morala ta pravila vključevati zlasti najkrajše in najdaljše trajanje komercialnih posojil, upravičenih do finančnega prispevka, in obveznost držav članic, da Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju člena 71 Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(25)

Komisija bi morala za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov sprejeti izvedbene akte za posebne podporne ukrepe v zvezi s posebnimi kmetijskimi dejavnostmi, ki prinašajo dodatne koristi za kmetijstvo in okolje, območji, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja, ter ukrepi za zavarovanje pridelkov, živali in rastlin, kot je določeno v členu 68 Uredbe (ES) št. 73/2009. V primeru vzajemnih skladov za bolezni živali in rastlin ter okoljske nesreče bi morala ta pravila vključevati zlasti najkrajše in najdaljše trajanje komercialnih posojil, upravičenih do finančnega prispevka, in obveznost držav članic, da Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju člena 71 Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (26) | Za zagotovitev učinkovitega upravljanja shem pomoči iz naslova IV Uredbe (ES) št. 73/2009 bi bilo treba določiti pravila o natančnem delovanju navedenih ureditev. |
| --- | --- |

(26)

Za zagotovitev učinkovitega upravljanja shem pomoči iz naslova IV Uredbe (ES) št. 73/2009 bi bilo treba določiti pravila o natančnem delovanju navedenih ureditev.

| (27) | Treba bi bilo določiti pravila v zvezi z omejitvijo prenosa pravic do premije pri premijah v sektorju ovčjega in kozjega mesa. |
| --- | --- |

(27)

Treba bi bilo določiti pravila v zvezi z omejitvijo prenosa pravic do premije pri premijah v sektorju ovčjega in kozjega mesa.

| (28) | Treba bi bilo določiti pravila v zvezi z najmanjšim številom živali, ki jih je treba prijaviti v zvezi s posebno premijo in premijo za krave dojilje. |
| --- | --- |

(28)

Treba bi bilo določiti pravila v zvezi z najmanjšim številom živali, ki jih je treba prijaviti v zvezi s posebno premijo in premijo za krave dojilje.

| (29) | Treba bi bilo določiti pravila v zvezi z omejitvami prenosa pravic do premije za krave dojilje. |
| --- | --- |

(29)

Treba bi bilo določiti pravila v zvezi z omejitvami prenosa pravic do premije za krave dojilje.

| (30) | Komisija bi morala za zagotovitev dobrega upravljanja odločitev držav članic v zvezi z vezanimi plačili določiti zgornje meje, ki ustrezajo shemi enotnega plačala, vezanim ukrepom v okviru posebne podpore, ločenemu plačilu za sladkor, ločenemu plačilu za sadje in zelenjavo, ločenemu plačilu za jagodičje in sredstvom, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 69(6)(a). |
| --- | --- |

(30)

Komisija bi morala za zagotovitev dobrega upravljanja odločitev držav članic v zvezi z vezanimi plačili določiti zgornje meje, ki ustrezajo shemi enotnega plačala, vezanim ukrepom v okviru posebne podpore, ločenemu plačilu za sladkor, ločenemu plačilu za sadje in zelenjavo, ločenemu plačilu za jagodičje in sredstvom, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 69(6)(a).

| (31) | Člen 132 Uredbe (ES) št. 73/2009 določa možnost novih držav članic, da po odobritvi Komisije dopolnijo neposredno pomoč, plačano kmetu. Dopolnilna nacionalna neposredna plačila, ki niso izplačana v skladu z odobritvijo Komisije, bi bilo treba opredeliti kot nezakonito pomoč. |
| --- | --- |

(31)

Člen 132 Uredbe (ES) št. 73/2009 določa možnost novih držav članic, da po odobritvi Komisije dopolnijo neposredno pomoč, plačano kmetu. Dopolnilna nacionalna neposredna plačila, ki niso izplačana v skladu z odobritvijo Komisije, bi bilo treba opredeliti kot nezakonito pomoč.

| (32) | Izmenjava informacij med Komisijo in državami članicami je bistvena za pravilno upravljanje sredstev. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti enotna pravila o izmenjavi informacij. Ta bi morala vključevati zlasti pravila o obveščanju o odločitvah držav članic ter statističnih podatkih in poročilih, ki jih morajo poslati države članice. |
| --- | --- |

(32)

Izmenjava informacij med Komisijo in državami članicami je bistvena za pravilno upravljanje sredstev. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti enotna pravila o izmenjavi informacij. Ta bi morala vključevati zlasti pravila o obveščanju o odločitvah držav članic ter statističnih podatkih in poročilih, ki jih morajo poslati države članice.

| (33) | Uredbo (ES) št. 73/2009 bi bilo torej treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(33)

Uredbo (ES) št. 73/2009 bi bilo torej treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 73/2009 se spremeni:

| (1) | V členu 2 se dodajo naslednje točke:






  ‘(i) | ‘orno zemljišče‘ pomeni zemljišče, ki se obdeluje za namen pridelave rastlinskih pridelkov, ali zemljišče, ki se vzdržuje po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členom 6, ne glede na to, ali gre za zemljišče s toplo gredo ali s pritrjeno ali premično streho; |
| --- | --- | --- |

(1)

V členu 2 se dodajo naslednje točke:

‘(i)

‘orno zemljišče‘ pomeni zemljišče, ki se obdeluje za namen pridelave rastlinskih pridelkov, ali zemljišče, ki se vzdržuje po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členom 6, ne glede na to, ali gre za zemljišče s toplo gredo ali s pritrjeno ali premično streho;

| (j) | ‘trajni nasad‘ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso trajni pašniki, ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in hitro rastočimi panjevci; |
| --- | --- |

(j)

‘trajni nasad‘ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso trajni pašniki, ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in hitro rastočimi panjevci;

| (k) | ‚trajni pašnik‘ pomeni zemljišče, ki se uporablja za naravno gojenje trave ali druge zelnate krme (samoposajene) ali gojene (posejane) in ki ni vključeno v kolobarjenje gospodarstva pet let ali več, razen območij v prahi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 (8), območij v prahi v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (9) ter območij v prahi v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005; v ta namen ‚trave ali druga zelnata krma‘ pomenijo trave, ki tradicionalno rastejo na naravnih pašnikih ali so običajno vsebovane v mešanicah semen za pašnike ali travnike v državi članici (ne glede na to, ali se uporabljajo za pašo ali ne). Države članice lahko vključijo poljščine, kot jih opredeli Komisija; |
| --- | --- |

(k)

‚trajni pašnik‘ pomeni zemljišče, ki se uporablja za naravno gojenje trave ali druge zelnate krme (samoposajene) ali gojene (posejane) in ki ni vključeno v kolobarjenje gospodarstva pet let ali več, razen območij v prahi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 (8), območij v prahi v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (9) ter območij v prahi v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005; v ta namen ‚trave ali druga zelnata krma‘ pomenijo trave, ki tradicionalno rastejo na naravnih pašnikih ali so običajno vsebovane v mešanicah semen za pašnike ali travnike v državi članici (ne glede na to, ali se uporabljajo za pašo ali ne). Države članice lahko vključijo poljščine, kot jih opredeli Komisija;

| (l) | ‚travinje‘ pomeni orno zemljišče, ki se uporablja za pridelavo trave (sejane ali naravne); travinje vključuje trajne pašnike. |
| --- | --- |

(l)

‚travinje‘ pomeni orno zemljišče, ki se uporablja za pridelavo trave (sejane ali naravne); travinje vključuje trajne pašnike.

| (2) | Vstavi se naslednji člen:

  „Člen 2a


  Sprememba Priloge I


  Komisija z delegiranim aktom spremeni Prilogo I, Da bi upoštevala novo zakonodajo, ki bo morda potrebna

  Komisija z delegiranimi akti spremeni Prilogo I in vključi ustrezna sklicevanja na novo zakonodajo
  .“
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 2a

Sprememba Priloge I

Komisija z delegiranim aktom spremeni Prilogo I, Da bi upoštevala novo zakonodajo, ki bo morda potrebna

  Komisija z delegiranimi akti spremeni Prilogo I in vključi ustrezna sklicevanja na novo zakonodajo
  .“

| (2a) | Točka (a) v drugem pododstavku člena 6(1) se črta. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2a)

Točka (a) v drugem pododstavku člena 6(1) se črta. [Sprememba 5]

| (3) | V členu 6 se dodata naslednja odstavka:
  „3.   Za zagotovitev, da kmetje sprejmejo ukrepe za ohranitev zemljišč, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, Komisija z delegiranimi akti sprejme določbe, ki vključujejo individualne obveznosti za kmete, ki jih je treba upoštevati, kadar je ugotovljeno, da se delež zemljišč, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, zmanjšuje. [Sprememba 6]

  4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme metode za določitev deleža trajnih pašnikov in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati.“ |
| --- | --- |

(3)

V členu 6 se dodata naslednja odstavka:

„3.   Za zagotovitev, da kmetje sprejmejo ukrepe za ohranitev zemljišč, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, Komisija z delegiranimi akti sprejme določbe, ki vključujejo individualne obveznosti za kmete, ki jih je treba upoštevati, kadar je ugotovljeno, da se delež zemljišč, ki se uporabljajo kot trajni pašniki, zmanjšuje. [Sprememba 6]

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme metode za določitev deleža trajnih pašnikov in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati.“

| (4) | V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti pregleda zgornje meje iz Priloge IV, da bi upoštevala: [Sprememba 7]







  (a) | spremembe skupnih najvišjih zneskov neposrednih plačil, ki se lahko odobrijo; |
| --- | --- | --- |

(4)

V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti pregleda zgornje meje iz Priloge IV, da bi upoštevala: [Sprememba 7]

(a)

spremembe skupnih najvišjih zneskov neposrednih plačil, ki se lahko odobrijo;

| (b) | spremembe sistema prostovoljne modulacije iz Uredbe (ES) št. 378/2007; |
| --- | --- |

(b)

spremembe sistema prostovoljne modulacije iz Uredbe (ES) št. 378/2007;

| (c) | strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

(c)

strukturne spremembe kmetijskih gospodarstev;

| (d) | prenose v Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) v skladu s členom 136 te uredbe.“ |
| --- | --- |

(d)

prenose v Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) v skladu s členom 136 te uredbe.“

| (5) | Člen 9 se spremeni:






  (a) | v prvem pododstavku odstavka 2 se uvodni del nadomesti z naslednjim:
  „Zneski, ki ustrezajo eni odstotni točki, se dodelijo državam članicam, v katerih so bili zadevni zneski ustvarjeni. Zneske, ki ustrezajo znižanju za štiri odstotne točke, Komisija z izvedbenim aktom dodeli med zadevne države članice na podlagi naslednjih meril:“ |
| --- | --- | --- |

(5)

Člen 9 se spremeni:

(a)

v prvem pododstavku odstavka 2 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Zneski, ki ustrezajo eni odstotni točki, se dodelijo državam članicam, v katerih so bili zadevni zneski ustvarjeni. Zneske, ki ustrezajo znižanju za štiri odstotne točke, Komisija z izvedbenim aktom dodeli med zadevne države članice na podlagi naslednjih meril:“

| (b) | v odstavku 3 se vstavi naslednji pododstavek:
  „Komisija z delegiranim aktom spremeni Prilogo V, da bi upoštevala novo zakonodajo, ki bo morda potrebna.“
  [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se vstavi naslednji pododstavek:

„Komisija z delegiranim aktom spremeni Prilogo V, da bi upoštevala novo zakonodajo, ki bo morda potrebna.“

| (c) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Preostali znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1), in zneske, ki izhajajo iz uporabe člena 7(2), Komisija z izvedbenimi akti dodeli državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni. Uporabijo se v skladu s členom 69(5a) Uredbe (ES) št. 1698/2005.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Preostali znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1), in zneske, ki izhajajo iz uporabe člena 7(2), Komisija z izvedbenimi akti dodeli državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni. Uporabijo se v skladu s členom 69(5a) Uredbe (ES) št. 1698/2005.“

| (6) | V členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kateri koli znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1) in (2), Komisija z izvedbenimi akti dodeli novi državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni. Ti zneski se uporabijo v skladu s členom 69(5a) Uredbe (ES) št. 1698/2005.“ |
| --- | --- |

(6)

V členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kateri koli znesek, ki izhaja iz uporabe člena 7(1) in (2), Komisija z izvedbenimi akti dodeli novi državi članici, v kateri so bili ustrezni zneski ustvarjeni. Ti zneski se uporabijo v skladu s členom 69(5a) Uredbe (ES) št. 1698/2005.“

| (6a) | V členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  "2.
     
  Evropski parlament in Svet na predlog Komisije, predložen najpozneje do 31. marca v koledarskem letu, za katerega se uporabljajo prilagoditve iz odstavka 1, določita te prilagoditve najpozneje do 30. junija istega koledarskega leta."


  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6a)

V členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

"2.
     
  Evropski parlament in Svet na predlog Komisije, predložen najpozneje do 31. marca v koledarskem letu, za katerega se uporabljajo prilagoditve iz odstavka 1, določita te prilagoditve najpozneje do 30. junija istega koledarskega leta."

| (7) | V poglavju 2 naslova II se doda naslednji člen:

  „Člen 11a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  1.   Komisija lahko za zagotovitev usklajenega izvajanja modulacije in finančne discipline z delegiranimi akti sprejme podrobna pravila o osnovi za izračun znižanj, ki jih morajo države članice uporabiti za kmete zaradi modulacije in finančne discipline, kot je predvideno v členih 9, 10 in 11.
  2.   Za zagotovitev dodelitve iz člena 9(2) Komisija z delegiranimi akti določi merila za dodelitev zneskov, ki so na voljo z uporabo modulacije.“ |
| --- | --- |

(7)

V poglavju 2 naslova II se doda naslednji člen:

„Člen 11a

Prenos pooblastil na Komisijo

1.   Komisija lahko za zagotovitev usklajenega izvajanja modulacije in finančne discipline z delegiranimi akti sprejme podrobna pravila o osnovi za izračun znižanj, ki jih morajo države članice uporabiti za kmete zaradi modulacije in finančne discipline, kot je predvideno v členih 9, 10 in 11.

2.   Za zagotovitev dodelitve iz člena 9(2) Komisija z delegiranimi akti določi merila za dodelitev zneskov, ki so na voljo z uporabo modulacije.“

| (8) | V členu 12 se doda naslednji odstavek:
  „5.   Komisija lahko za zagotovitev pravilnega delovanja sistema kmetijskega svetovanja z delegiranimi akti sprejme določbe za vzpostavitev popolnega delovanja takega sistema. Te določbe se lahko med drugim nanašajo na področje uporabe sistema kmetijskega svetovanja in merila dostopnosti za kmete.
  [Sprememba 10]

  6.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
  tehnična
  pravila za enotno izvajanje sistema kmetijskega svetovanja.“
  [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(8)

V členu 12 se doda naslednji odstavek:

„5.   Komisija lahko za zagotovitev pravilnega delovanja sistema kmetijskega svetovanja z delegiranimi akti sprejme določbe za vzpostavitev popolnega delovanja takega sistema. Te določbe se lahko med drugim nanašajo na področje uporabe sistema kmetijskega svetovanja in merila dostopnosti za kmete.
  [Sprememba 10]

6.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
  tehnična
  pravila za enotno izvajanje sistema kmetijskega svetovanja.“

| (9) | V členu 19(1) se dodata naslednja pododstavka:
  „Vsaka država članica določi najmanjšo velikost enot rabe ali poljin, za katere se lahko vloži zahtevek. Vendar pa najmanjša velikost ne sme presegati 0,3 ha.
  Z odstopanjem od točke (a) prvega pododstavka lahko države članice odločijo, da kmetu, ki ne zaprosi za neposredno plačilo, vezano na površino, ni treba prijaviti vseh enot rabe ali poljin, če njihova skupna površina ne presega enega hektarja. Vendar pa kmet v zahtevku navede, da ima enote rabe ali poljine, in na zahtevo pristojnih organov navede lokacijo zadevnih enot rabe ali poljin.“ |
| --- | --- |

(9)

V členu 19(1) se dodata naslednja pododstavka:

„Vsaka država članica določi najmanjšo velikost enot rabe ali poljin, za katere se lahko vloži zahtevek. Vendar pa najmanjša velikost ne sme presegati 0,3 ha.

Z odstopanjem od točke (a) prvega pododstavka lahko države članice odločijo, da kmetu, ki ne zaprosi za neposredno plačilo, vezano na površino, ni treba prijaviti vseh enot rabe ali poljin, če njihova skupna površina ne presega enega hektarja. Vendar pa kmet v zahtevku navede, da ima enote rabe ali poljine, in na zahtevo pristojnih organov navede lokacijo zadevnih enot rabe ali poljin.“

| (10) | V členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če se ugotovi, da kmet ne upošteva pogojev za upravičenost, ki se nanašajo na odobritev pomoči iz te uredbe, se brez poseganja v morebitna znižanja ali izključitve iz člena 23 za plačilo ali del plačila, ki je odobreno ali se bo odobrilo in za katero so izpolnjeni pogoji za upravičenost, opravijo znižanja in izključitve.“ |
| --- | --- |

(10)

V členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Če se ugotovi, da kmet ne upošteva pogojev za upravičenost, ki se nanašajo na odobritev pomoči iz te uredbe, se brez poseganja v morebitna znižanja ali izključitve iz člena 23 za plačilo ali del plačila, ki je odobreno ali se bo odobrilo in za katero so izpolnjeni pogoji za upravičenost, opravijo znižanja in izključitve.“

| (11) | V členu 22 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za izvajanje kontrol in pregledov za preverjanje skladnosti z obveznostmi iz poglavja 1.“ |
| --- | --- |

(11)

V členu 22 se doda naslednji odstavek:

„3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za izvajanje kontrol in pregledov za preverjanje skladnosti z obveznostmi iz poglavja 1.“

| (12) | V členu 23 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji, določenimi v pravilih iz člena 27a(5), se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabile znižanja ali izključitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto.

  Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost iz prvega pododstavka, v naslednjem letu pristojni organ sprejme ukrepe, potrebne za preveritev, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neupoštevanje. Kmet je obveščen o ugotovljenem neupoštevanju in obveznosti glede sprejetja ukrepa za njegovo odpravo.“
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(12)

V členu 23 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ne glede na odstavek 1 in v skladu s pogoji, določenimi v pravilih iz člena 27a(5), se lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabile znižanja ali izključitve v višini 100 EUR ali manj na kmeta in na koledarsko leto.

Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost iz prvega pododstavka, v naslednjem letu pristojni organ sprejme ukrepe, potrebne za preveritev, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neupoštevanje. Kmet je obveščen o ugotovljenem neupoštevanju in obveznosti glede sprejetja ukrepa za njegovo odpravo.“

| (13) | Člen 24 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za izračun znižanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

Člen 24 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za izračun znižanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4.“

| (b) | v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

  črta.



  „Če kmet ni sprejel takojšnega ukrepa za odpravo neupoštevanja, s katerim je ugotovljeno neupoštevanje odpravil, sprejme pristojni organ potrebne ukrepe, ki so po potrebi lahko omejeni na administrativni nadzor, da se preveri, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neupoštevanje. Kmet je obveščen o ugotovljenem manjšem neupoštevanju in obveznosti sprejetja ukrepa za njegovo odpravo.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

  črta.

„Če kmet ni sprejel takojšnega ukrepa za odpravo neupoštevanja, s katerim je ugotovljeno neupoštevanje odpravil, sprejme pristojni organ potrebne ukrepe, ki so po potrebi lahko omejeni na administrativni nadzor, da se preveri, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neupoštevanje. Kmet je obveščen o ugotovljenem manjšem neupoštevanju in obveznosti sprejetja ukrepa za njegovo odpravo.“

| (14) | V poglavju 4 naslova II se dodata naslednja člena:

  „Člen 27a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  1.   Za zagotovitev pravilne razdelitve sredstev upravičenim kmetom ter učinkovitega, skladnega in nediskriminatornega izvajanja integriranega administrativnega in kontrolnega sistema iz tega poglavja, s katerim se zaščitijo finančni interesi Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | posebne opredelitve, potrebne za zagotovitev usklajenega izvajanja integriranega sistema; |
| --- | --- | --- |

(14)

V poglavju 4 naslova II se dodata naslednja člena:

„Člen 27a

Prenos pooblastil na Komisijo

1.   Za zagotovitev pravilne razdelitve sredstev upravičenim kmetom ter učinkovitega, skladnega in nediskriminatornega izvajanja integriranega administrativnega in kontrolnega sistema iz tega poglavja, s katerim se zaščitijo finančni interesi Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

posebne opredelitve, potrebne za zagotovitev usklajenega izvajanja integriranega sistema;

| (b) | določbe, potrebne za usklajeno opredelitev osnove za izračun pomoči, vključno s pravili, kako obravnavati nekatere primere, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa; |
| --- | --- |

(b)

določbe, potrebne za usklajeno opredelitev osnove za izračun pomoči, vključno s pravili, kako obravnavati nekatere primere, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa;

| (c) | pravila za zaščito pravic kmetov v primerih višje sile in izjemnih okoliščin v smislu člena 31; |
| --- | --- |

(c)

pravila za zaščito pravic kmetov v primerih višje sile in izjemnih okoliščin v smislu člena 31;

| (d) | pravila za zagotovitev usklajene osnove za izračun znižanj zaradi navzkrižne skladnosti, pri čemer se upoštevajo tudi znižanja zaradi modulacije in finančne discipline; |
| --- | --- |

(d)

pravila za zagotovitev usklajene osnove za izračun znižanj zaradi navzkrižne skladnosti, pri čemer se upoštevajo tudi znižanja zaradi modulacije in finančne discipline;

| (e) | pravila
  ,

  o

  ki državam članicam omogočajo sprejemanje
  kakršnih koli dodatnih ukrepih, ki jih morajo države članice sprejeti

  ukrepov
  za pravilno uporabo tega poglavja, in ureditve za kakršno koli vzajemno pomoč, potrebno med državami članicami. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(e)

pravila
  ,

  o

  ki državam članicam omogočajo sprejemanje
  kakršnih koli dodatnih ukrepih, ki jih morajo države članice sprejeti

  ukrepov
  za pravilno uporabo tega poglavja, in ureditve za kakršno koli vzajemno pomoč, potrebno med državami članicami. [Sprememba 14]

2.   Za zagotovitev pravilne razdelitve sredstev upravičenim kmetom v zvezi z zahtevki za pomoč iz člena 19 in da se omogoči preverjanje, ali kmetje izpolnjujejo obveznosti v zvezi s tem, Komisija z delegiranimi akti določi naslednje:

| (a) | pravila o najmanjši velikosti enot rabe ali poljin, ki jih je treba prijaviti, da se zmanjša upravna obremenitev kmetov in organov; |
| --- | --- |

(a)

pravila o najmanjši velikosti enot rabe ali poljin, ki jih je treba prijaviti, da se zmanjša upravna obremenitev kmetov in organov;

| (b) | odstopanje od Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (10), da se zaščitijo pravice kmetov do plačil, kadar je zadnji dan za vložitev zahtevkov ali sprememb državni praznik, sobota ali nedelja; |
| --- | --- |

(b)

odstopanje od Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (10), da se zaščitijo pravice kmetov do plačil, kadar je zadnji dan za vložitev zahtevkov ali sprememb državni praznik, sobota ali nedelja;

| (c) | v primeru poznega zahtevka za plačilo ali dodelitev pravic največjo zamudo in znižanja v primeru take zamude. |
| --- | --- |

(c)

v primeru poznega zahtevka za plačilo ali dodelitev pravic največjo zamudo in znižanja v primeru take zamude.

3.   Za zagotovitev učinkovitega, skladnega in nediskriminatornega izvajanja preverjanja pogojev za upravičenost iz člena 20, s katerim se zaščitijo finančni interesi Unije, Komisija z delegiranimi akti sprejme določbe, zlasti za primer, če kmet prepreči izvajanje kontrole.

4.   Za zagotovitev, da se izračun in uporaba znižanj in izključitev izvedeta v skladu z načelom iz člena 21 ter učinkovito, skladno in nediskriminatorno, s čimer se zaščitijo finančni interesi Unije, Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

| (a) | določbe o znižanjih in izključitvah v zvezi s pravilnostjo in popolnostjo informacij v zahtevku, kot so čezmerne prijave površin ali živali ali pomanjkljive prijave površin, ter določbe za zagotovitev usklajenega in sorazmernega obravnavanja namernih napak, primerov manjših napak, kopičenja znižanj in sočasne uporabe različnih znižanj ter posebne določbe za namen ukrepov, ki se izvajajo na podlagi člena 68; |
| --- | --- |

(a)

določbe o znižanjih in izključitvah v zvezi s pravilnostjo in popolnostjo informacij v zahtevku, kot so čezmerne prijave površin ali živali ali pomanjkljive prijave površin, ter določbe za zagotovitev usklajenega in sorazmernega obravnavanja namernih napak, primerov manjših napak, kopičenja znižanj in sočasne uporabe različnih znižanj ter posebne določbe za namen ukrepov, ki se izvajajo na podlagi člena 68;

| (b) | pravila, ki določajo oprostitve znižanj v nekaterih primerih, s čimer se zagotovi sorazmernost pri uporabi znižanj. |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki določajo oprostitve znižanj v nekaterih primerih, s čimer se zagotovi sorazmernost pri uporabi znižanj.

5.   Komisija lahko za zagotovitev učinkovitega, skladnega in nediskriminatornega izvajanja navzkrižne skladnosti z delegiranimi akti sprejme pravila za izračun in uporabo znižanj v skladu z načeli iz členov 23 in 24, vključno s pravili o oprostitvi znižanj v nekaterih primerih.

Člen 27b

Izvedbena pravila

Za enotno izvajanje tega poglavja Komisija z izvedbenimi akti določi naslednje:

| (a) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za integrirani sistem za registracijo identitete vsakega kmeta, ki vloži zahtevek za pomoč, iz člena 15; |
| --- | --- |

(a)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za integrirani sistem za registracijo identitete vsakega kmeta, ki vloži zahtevek za pomoč, iz člena 15;

| (b) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za računalniško zbirko podatkov iz člena 16; |
| --- | --- |

(b)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za računalniško zbirko podatkov iz člena 16;

| (c) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 17; |
| --- | --- |

(c)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 17;

| (d) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 18; |
| --- | --- |

(d)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 18;

| (e) | pravila o zahtevkih za pomoč in zahtevkih za pravice do plačila iz člena 19, vključno z zadnjim dnem za vložitev zahtevkov, zahtevami glede minimalnega nabora informacij, ki se vključijo v zahtevke, določbami za spremembe ali umik zahtevkov za pomoč, oprostitvijo zahteve po vložitvi zahtevka za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke ali popravijo očitne napake; |
| --- | --- |

(e)

pravila o zahtevkih za pomoč in zahtevkih za pravice do plačila iz člena 19, vključno z zadnjim dnem za vložitev zahtevkov, zahtevami glede minimalnega nabora informacij, ki se vključijo v zahtevke, določbami za spremembe ali umik zahtevkov za pomoč, oprostitvijo zahteve po vložitvi zahtevka za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke ali popravijo očitne napake;

| (f) | pravila za izvajanje pregledov, da se preverijo skladnost z obveznostmi ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v zahtevku za pomoč. V zvezi s konopljo to vključuje zlasti podrobna pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah za določanje ravni tetrahidrokanabinola, v zvezi z bombažem pa sistem za nadzor nad odobrenimi medpanožnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(f)

pravila za izvajanje pregledov, da se preverijo skladnost z obveznostmi ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v zahtevku za pomoč. V zvezi s konopljo to vključuje zlasti podrobna pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah za določanje ravni tetrahidrokanabinola, v zvezi z bombažem pa sistem za nadzor nad odobrenimi medpanožnimi organizacijami;

| (g) | v zvezi s konopljo podrobna pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah za določanje ravni tetrahidrokanabinola; |
| --- | --- |

(g)

v zvezi s konopljo podrobna pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah za določanje ravni tetrahidrokanabinola;

| (h) | v zvezi z bombažem sistem za nadzor nad odobrenimi medpanožnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(h)

v zvezi z bombažem sistem za nadzor nad odobrenimi medpanožnimi organizacijami;

| (i) | pravila o vračilu neupravičeno izplačanih zneskov pomoči in neupravičeno dodeljenih pravic do plačila; |
| --- | --- |

(i)

pravila o vračilu neupravičeno izplačanih zneskov pomoči in neupravičeno dodeljenih pravic do plačila;

| (j) | tehnične opredelitve, potrebne za enotno izvajanje tega poglavja; |
| --- | --- |

(j)

tehnične opredelitve, potrebne za enotno izvajanje tega poglavja;

| (k) | določbe v zvezi s primeri prenosa kmetijskih gospodarstev, ko se prenaša tudi kakršna koli obveznost v zvezi z upravičenostjo do zadevne pomoči, ki jo je treba še izpolniti. |
| --- | --- |

(k)

določbe v zvezi s primeri prenosa kmetijskih gospodarstev, ko se prenaša tudi kakršna koli obveznost v zvezi z upravičenostjo do zadevne pomoči, ki jo je treba še izpolniti.

| (15) | V členu 28(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Za kmete, ki imajo posebne pravice iz člena 44(1), ali kmete, ki prejemajo premije za ovce in koze iz oddelka 10 poglavja 1 naslova IV ali plačilo za goveje in telečje meso iz oddelka 11 poglavja 1 naslova IV ali kmete, ki prejemajo posebno podporo iz poglavja 5 naslova III, katerih površina v hektarjih ne dosega praga, ki ga je izbrala država članica, kadar se uporablja točka (b) prvega pododstavka, velja pogoj iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka.“ |
| --- | --- |

(15)

V členu 28(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za kmete, ki imajo posebne pravice iz člena 44(1), ali kmete, ki prejemajo premije za ovce in koze iz oddelka 10 poglavja 1 naslova IV ali plačilo za goveje in telečje meso iz oddelka 11 poglavja 1 naslova IV ali kmete, ki prejemajo posebno podporo iz poglavja 5 naslova III, katerih površina v hektarjih ne dosega praga, ki ga je izbrala država članica, kadar se uporablja točka (b) prvega pododstavka, velja pogoj iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka.“

| (16) | V členu 29 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko Komisija z izvedbenimi akti:






  (a) | določi predplačila; |
| --- | --- | --- |

(16)

V členu 29 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko Komisija z izvedbenimi akti:

(a)

določi predplačila;

| (b) | države članice glede na proračunski položaj pooblasti, da pred 1. decembrom plačajo predplačila v regijah, v katerih so kmetje zaradi izjemnih razmer v hudih finančnih težavah:






  (i) | v višini do 50 % plačil
  ali |
| --- | --- | --- |

(b)

države članice glede na proračunski položaj pooblasti, da pred 1. decembrom plačajo predplačila v regijah, v katerih so kmetje zaradi izjemnih razmer v hudih finančnih težavah:

(i)

v višini do 50 % plačil

ali

| (ii) | v višini do 80 % plačil, če so predplačila že predvidena. |
| --- | --- |

(ii)

v višini do 80 % plačil, če so predplačila že predvidena.

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila v zvezi s plačilom navedenih predplačil.“

| (17) | Vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31a



  Izvedbena pravila

  Prenos pooblastil na Komisijo

  Komisija lahko z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti v nujnih primerih sprejme potrebne in ustrezno utemeljene ukrepe za rešitev praktičnih in posebnih težav: taki ukrepi lahko odstopajo od nekaterih delov te uredbe, vendar samo toliko in za tako dolgo, kot je nujno potrebno.
  Kadar je to nujno, postopek iz člena 141ba velja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom.
  “
  [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(17)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Izvedbena pravila

  Prenos pooblastil na Komisijo

Komisija lahko z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti v nujnih primerih sprejme potrebne in ustrezno utemeljene ukrepe za rešitev praktičnih in posebnih težav: taki ukrepi lahko odstopajo od nekaterih delov te uredbe, vendar samo toliko in za tako dolgo, kot je nujno potrebno.
  Kadar je to nujno, postopek iz člena 141ba velja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom.
  “

| (18) | V členu 33 se dodajo naslednji odstavki:
  „4.   Država članica se lahko odloči, da bo določila najmanjšo velikost kmetijske površine na kmetijsko gospodarstvo, za katero se lahko zahteva določitev pravic do plačila. Vendar pa najmanjša velikost ne presega omejitev, določenih v točki (b) prvega pododstavka v povezavi z drugim pododstavkom člena 28(1). Za določitev posebnih pravic iz členov 60 in 65 se najmanjša velikost ne določi.
  5.   Komisija z delegiranimi akti spremeni Prilogo IX, da bi upoštevala novo zakonodajo, ki bo morda potrebna. [Sprememba 16]

  6.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila v zvezi z zahtevki za podporo v letu dodelitve pravic, kadar pravice morda še niso bile dokončno določene in kadar na dodelitev vplivajo posebne okoliščine, ter določi zgornjo mejo za shemo enotnega plačila iz tega naslova.“ |
| --- | --- |

(18)

V členu 33 se dodajo naslednji odstavki:

„4.   Država članica se lahko odloči, da bo določila najmanjšo velikost kmetijske površine na kmetijsko gospodarstvo, za katero se lahko zahteva določitev pravic do plačila. Vendar pa najmanjša velikost ne presega omejitev, določenih v točki (b) prvega pododstavka v povezavi z drugim pododstavkom člena 28(1). Za določitev posebnih pravic iz členov 60 in 65 se najmanjša velikost ne določi.

5.   Komisija z delegiranimi akti spremeni Prilogo IX, da bi upoštevala novo zakonodajo, ki bo morda potrebna. [Sprememba 16]

6.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila v zvezi z zahtevki za podporo v letu dodelitve pravic, kadar pravice morda še niso bile dokončno določene in kadar na dodelitev vplivajo posebne okoliščine, ter določi zgornjo mejo za shemo enotnega plačila iz tega naslova.“

| (19) | V členu 34(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar se kmetijska površina kmetijskega gospodarstva uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti iz točke (a) prvega pododstavka, se za zadevno površino šteje, da se uporablja pretežno za kmetijske dejavnosti, če se kmetijska dejavnost lahko izvaja, ne da bi bila bistveno ovirana zaradi intenzivnosti, narave, trajanja in časovne razporeditve nekmetijske dejavnosti. Države članice določijo merila za izvajanje tega pododstavka na svojem ozemlju.“ |
| --- | --- |

(19)

V členu 34(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar se kmetijska površina kmetijskega gospodarstva uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti iz točke (a) prvega pododstavka, se za zadevno površino šteje, da se uporablja pretežno za kmetijske dejavnosti, če se kmetijska dejavnost lahko izvaja, ne da bi bila bistveno ovirana zaradi intenzivnosti, narave, trajanja in časovne razporeditve nekmetijske dejavnosti. Države članice določijo merila za izvajanje tega pododstavka na svojem ozemlju.“

| (20) | V členu 36 se drugi odstavek črta. |
| --- | --- |

(20)

V členu 36 se drugi odstavek črta.

| (21) | V členu 38 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „V primeru odložene vključitve se države članice lahko odločijo, da dovolijo pridelavo naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih največ za obdobje treh mesecev, ki se začne vsako leto 15. avgusta. Vendar je mogoče na zahtevo države članice ta datum z izvedbenimi akti spremeniti za regije, v katerih se žita običajno požanjejo bolj zgodaj iz podnebnih razlogov.“ |
| --- | --- |

(21)

V členu 38 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„V primeru odložene vključitve se države članice lahko odločijo, da dovolijo pridelavo naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih največ za obdobje treh mesecev, ki se začne vsako leto 15. avgusta. Vendar je mogoče na zahtevo države članice ta datum z izvedbenimi akti spremeniti za regije, v katerih se žita običajno požanjejo bolj zgodaj iz podnebnih razlogov.“

| (22) | V členu 39 se odstavek 2 črta. |
| --- | --- |

(22)

V členu 39 se odstavek 2 črta.

| (23) | V členu 40(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija v primeru dodelitve pravic do plačila pridelovalcem vina, upoštevajoč najnovejše podatke, ki jih dajo na voljo države članice v skladu s členom 103o in drugim pododstavkom člena 188a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti prilagodi nacionalne zgornje meje iz Priloge VIII k tej uredbi. Države članice do 1. decembra leta pred koledarskim letom prilagoditve nacionalnih zgornjih mej sporočijo Komisiji regionalno povprečje vrednosti pravic iz točke B Priloge IX k tej uredbi.“
  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(23)

V členu 40(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija v primeru dodelitve pravic do plačila pridelovalcem vina, upoštevajoč najnovejše podatke, ki jih dajo na voljo države članice v skladu s členom 103o in drugim pododstavkom člena 188a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti prilagodi nacionalne zgornje meje iz Priloge VIII k tej uredbi. Države članice do 1. decembra leta pred koledarskim letom prilagoditve nacionalnih zgornjih mej sporočijo Komisiji regionalno povprečje vrednosti pravic iz točke B Priloge IX k tej uredbi.“

| (24) | Člen 41 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:
  „Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni. V takem primeru zneske, ki so na voljo na nacionalni ravni, v celoti ali delno dodelijo regijam v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter tako, da zagotovijo enako obravnavo kmetov in preprečijo motnje trga in konkurence.
  Zneski, dodeljeni posamezni regiji, se lahko štejejo za razpoložljive za dodelitev samo v zadevni regiji, razen kadar se uporablja odstavek 4 ali po izbiri države članice odstavek 2.“ |
| --- | --- | --- |

(24)

Člen 41 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:

„Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni. V takem primeru zneske, ki so na voljo na nacionalni ravni, v celoti ali delno dodelijo regijam v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter tako, da zagotovijo enako obravnavo kmetov in preprečijo motnje trga in konkurence.

Zneski, dodeljeni posamezni regiji, se lahko štejejo za razpoložljive za dodelitev samo v zadevni regiji, razen kadar se uporablja odstavek 4 ali po izbiri države članice odstavek 2.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom, ki so se znašli v posebnih razmerah.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice uporabijo nacionalno rezervo z namenom, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom, ki so se znašli v posebnih razmerah.“

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „7.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o dodelitvi pravic do plačila, če je kmet upravičen do prejetja pravic na podlagi dokončne odločitve sodišča ali na podlagi dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice.“ |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„7.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o dodelitvi pravic do plačila, če je kmet upravičen do prejetja pravic na podlagi dokončne odločitve sodišča ali na podlagi dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice.“

| (25) | V členu 42 se dodata naslednja odstavka:
  „Kmetje lahko prostovoljno oddajo pravice do plačila v nacionalno rezervo.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe v zvezi z vračilom

  s praktičnimi pogoji, ki veljajo za vračilo
  neizkoriščenih pravic do plačila v nacionalno rezervo.“
  [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(25)

V členu 42 se dodata naslednja odstavka:

„Kmetje lahko prostovoljno oddajo pravice do plačila v nacionalno rezervo.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe v zvezi z vračilom

  s praktičnimi pogoji, ki veljajo za vračilo
  neizkoriščenih pravic do plačila v nacionalno rezervo.“

| (26) | Člen 43 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Omejitev prenosa pravic do plačila iz tretjega pododstavka se ne uporablja v primeru dejanskega ali pričakovanega dedovanja pravic do plačila brez enakovrednega števila upravičenih hektarjev.“ |
| --- | --- | --- |

(26)

Člen 43 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Omejitev prenosa pravic do plačila iz tretjega pododstavka se ne uporablja v primeru dejanskega ali pričakovanega dedovanja pravic do plačila brez enakovrednega števila upravičenih hektarjev.“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Če se pravice do plačila prodajo z zemljiščem ali brez njega, lahko države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Unije določijo, da se del prodanih pravic do plačila vrne v nacionalno rezervo ali da se njihov znesek na enoto zmanjša v prid nacionalne rezerve v skladu z merili, ki jih Komisija opredeli z izvedbenimi akti.
  V primeru prodaje pravic do plačila z zemljiščem ali brez njega kmetu, ki se začenja ukvarjati s kmetijsko dejavnostjo, in v primeru dejanskega ali pričakovanega dedovanja pravic do plačila se zadrževanje ne uporablja.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Če se pravice do plačila prodajo z zemljiščem ali brez njega, lahko države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Unije določijo, da se del prodanih pravic do plačila vrne v nacionalno rezervo ali da se njihov znesek na enoto zmanjša v prid nacionalne rezerve v skladu z merili, ki jih Komisija opredeli z izvedbenimi akti.

V primeru prodaje pravic do plačila z zemljiščem ali brez njega kmetu, ki se začenja ukvarjati s kmetijsko dejavnostjo, in v primeru dejanskega ali pričakovanega dedovanja pravic do plačila se zadrževanje ne uporablja.“

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o posebnih pogojih v zvezi s prenosom pravic do plačila in postopku, ki ga morajo v takem primeru uporabiti države članice, ter za namene člena 62(3) pravila o izračunu deleža pravic do plačila, ki jih je kmet izkoristil, in uporabi takih pravic. Navedena pravila se lahko nanašajo tudi na prenose pravic, kadar države članice izkoristijo možnost iz tretjega pododstavka odstavka 1, in zadržanje vrednosti pravic do plačila v primeru prodaje pravice iz drugega pododstavka odstavka 3.“ |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o posebnih pogojih v zvezi s prenosom pravic do plačila in postopku, ki ga morajo v takem primeru uporabiti države članice, ter za namene člena 62(3) pravila o izračunu deleža pravic do plačila, ki jih je kmet izkoristil, in uporabi takih pravic. Navedena pravila se lahko nanašajo tudi na prenose pravic, kadar države članice izkoristijo možnost iz tretjega pododstavka odstavka 1, in zadržanje vrednosti pravic do plačila v primeru prodaje pravice iz drugega pododstavka odstavka 3.“

| (27) | V členu 44 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o izračunu GVŽ za namene posebnih pravic in aktiviranje posebnih pravic.“ |
| --- | --- |

(27)

V členu 44 se doda naslednji odstavek:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o izračunu GVŽ za namene posebnih pravic in aktiviranje posebnih pravic.“

| (28) | V poglavju 1 naslova III se doda naslednji člen:

  „Člen 45a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  1.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti določi naslednje:






  (a) | pravila o upravičenosti in dostopu do sheme enotnega plačila kmetov, med drugim v primeru dedovanja in pričakovanega dedovanja, dedovanja v okviru zakupa, spremembe pravnega statusa ali poimenovanja ter v primeru združitve ali razdružitve kmetijskega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

(28)

V poglavju 1 naslova III se doda naslednji člen:

„Člen 45a

Prenos pooblastil na Komisijo

1.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti določi naslednje:

(a)

pravila o upravičenosti in dostopu do sheme enotnega plačila kmetov, med drugim v primeru dedovanja in pričakovanega dedovanja, dedovanja v okviru zakupa, spremembe pravnega statusa ali poimenovanja ter v primeru združitve ali razdružitve kmetijskega gospodarstva;

| (b) | pravila o izračunu zneska na enoto pravic do plačila in za spremembo pravic do plačila, zlasti v primeru delov pravic; |
| --- | --- |

(b)

pravila o izračunu zneska na enoto pravic do plačila in za spremembo pravic do plačila, zlasti v primeru delov pravic;

| (c) | posebne opredelitve za namene člena 41(2) za kmete, ki začnejo opravljati kmetijsko dejavnost; |
| --- | --- |

(c)

posebne opredelitve za namene člena 41(2) za kmete, ki začnejo opravljati kmetijsko dejavnost;

| (d) | pravila o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila ali povečanju vrednosti pravic, prejetih iz nacionalne rezerve; |
| --- | --- |

(d)

pravila o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila ali povečanju vrednosti pravic, prejetih iz nacionalne rezerve;

| (e) | pravila o dodelitvi pravic do plačila iz nacionalne rezerve kmetom, ki prijavijo manjše število hektarjev od števila, ustrezajočega pravicam do plačila, ki so jim bile dodeljene v skladu s členoma 43 in 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če država članica izkoristi možnost iz člena 41(3); |
| --- | --- |

(e)

pravila o dodelitvi pravic do plačila iz nacionalne rezerve kmetom, ki prijavijo manjše število hektarjev od števila, ustrezajočega pravicam do plačila, ki so jim bile dodeljene v skladu s členoma 43 in 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če država članica izkoristi možnost iz člena 41(3);

| (f) | pravila, s katerimi so opredeljene posebne razmere iz člena 41(4), in pravila o dostopu kmetov v takih posebnih razmerah do pravic do plačila iz nacionalne rezerve. |
| --- | --- |

(f)

pravila, s katerimi so opredeljene posebne razmere iz člena 41(4), in pravila o dostopu kmetov v takih posebnih razmerah do pravic do plačila iz nacionalne rezerve.

2.   Za zagotovitev pravilnega upravljanja pravic do plačila Komisija z delegiranim aktom sprejme pravila o prijavi in uporabi pravic do plačila.

3.   Za pojasnitev posebnih primerov, ki lahko nastanejo pri uporabi sheme enotnega plačila, Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje

  pravila o
  :

| (a) | pravila o opredelitvi

  uporabi
  izrazov ‚dedovanje‘ in ‚pričakovano dedovanje‘
  , opredeljenih
  v nacionalni zakonodaji
  , za namene te uredbe
  ; [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(a)

pravila o opredelitvi

  uporabi
  izrazov ‚dedovanje‘ in ‚pričakovano dedovanje‘
  , opredeljenih
  v nacionalni zakonodaji
  , za namene te uredbe
  ; [Sprememba 19]

| (b) | pravila o izračunu vrednosti in števila ali povečanja pravic v zvezi z dodelitvijo pravic na podlagi katere koli določbe tega naslova, vključno z možnostjo začasne vrednosti in števila ali povečanja pravic do plačila, dodeljenih na podlagi zahtevka kmeta, pogoje za določitev začasne in dokončne vrednosti in števila pravic ter določbe za primere, v katerih bi lahko pogodba o prodaji ali zakupu vplivala na dodelitev pravic. |
| --- | --- |

(b)

pravila o izračunu vrednosti in števila ali povečanja pravic v zvezi z dodelitvijo pravic na podlagi katere koli določbe tega naslova, vključno z možnostjo začasne vrednosti in števila ali povečanja pravic do plačila, dodeljenih na podlagi zahtevka kmeta, pogoje za določitev začasne in dokončne vrednosti in števila pravic ter določbe za primere, v katerih bi lahko pogodba o prodaji ali zakupu vplivala na dodelitev pravic.

4.   Za lažjo odloženo vključitev sadja in zelenjave v shemo enotnega plačila Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, na podlagi katerih lahko države članice, ki so izkoristile eno od možnosti iz tretjega pododstavka člena 51(1), dovolijo pridelavo naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih.

5.   Za določitev seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil, in ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, na podlagi katerih je odobritev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort in s katerimi je določen postopek za določitev sort konoplje iz člena 39.“

| (29) | V členu 51(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Na podlagi odločitve vsake države članice Komisija z izvedbenimi akti določi zgornjo mejo za vsako neposredno plačilo iz členov 52, 53 in 54.“ |
| --- | --- |

(29)

V členu 51(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Na podlagi odločitve vsake države članice Komisija z izvedbenimi akti določi zgornjo mejo za vsako neposredno plačilo iz členov 52, 53 in 54.“

| (30) | V poglavju 2 naslova III se doda naslednji člen:

  „Člen 54a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  Zaradi upoštevanja posebnosti zadevnih sektorjev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o določitvi in izračunu pravic do plačila in možnostih iz tega poglavja.“ |
| --- | --- |

(30)

V poglavju 2 naslova III se doda naslednji člen:

„Člen 54a

Prenos pooblastil na Komisijo

Zaradi upoštevanja posebnosti zadevnih sektorjev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o določitvi in izračunu pravic do plačila in možnostih iz tega poglavja.“

| (31) | V členu 57 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Nove države članice uporabijo nacionalno rezervo, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom, ki so se znašli v posebnih razmerah.“ |
| --- | --- |

(31)

V členu 57 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Nove države članice uporabijo nacionalno rezervo, da bi v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili ter na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov in ne povzroča motenj trga ali konkurence, dodelile pravice do plačila kmetom, ki so se znašli v posebnih razmerah.“

| (32) | V členu 59 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s pogoji za identifikacijo upravičenih kmetov, začasno določitvijo števila hektarjev in predhodnim preverjanjem pogojev za zahtevke.“ |
| --- | --- |

(32)

V členu 59 se doda naslednji odstavek:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s pogoji za identifikacijo upravičenih kmetov, začasno določitvijo števila hektarjev in predhodnim preverjanjem pogojev za zahtevke.“

| (33) | V členu 60 se doda naslednji odstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o izračunu kmetijske dejavnosti, izražene v GVŽ, iz člena 44(2)(a) ter pregledih/preverjanju najmanjše kmetijske dejavnosti v novih državah članicah iz člena 44(2)(b).“ |
| --- | --- |

(33)

V členu 60 se doda naslednji odstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o izračunu kmetijske dejavnosti, izražene v GVŽ, iz člena 44(2)(a) ter pregledih/preverjanju najmanjše kmetijske dejavnosti v novih državah članicah iz člena 44(2)(b).“

| (34) | V členu 62(3) se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom deleža pravic do plačila, ki jih je izkoristil kmet.“ |
| --- | --- |

(34)

V členu 62(3) se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom deleža pravic do plačila, ki jih je izkoristil kmet.“

| (35) | V poglavju 3 naslova III se doda naslednji člen:

  „Člen 62a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  1.   Za učinkovito upravljanje pravic v državah članicah Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o prvi dodelitvi pravic do plačila v primeru izvajanja sheme enotnega plačila v novih državah članicah, ki so uporabile shemo enotnega plačila na površino.
  2.   Za prilagoditev spreminjajočim se razmeram v kmetijskem sektorju Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o reprezentativnem obdobju za namen člena 57(3) in člena 59(3).
  3.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja pravic do plačila Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila ali povečanju vrednosti pravic do plačila, prejetih iz nacionalne rezerve iz tega poglavja, in možnostih, določenih v tem poglavju.
  4.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | pravila o dodelitvi pravic do plačila iz nacionalne rezerve kmetom, ki prijavijo manjše število hektarjev od števila, ustrezajočega pravicam do plačila, ki so jim bile dodeljene v skladu s členoma 43 in 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če država članica, ki je uporabila shemo enotnega plačila na površino, izkoristi možnost iz člena 57(5) te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(35)

V poglavju 3 naslova III se doda naslednji člen:

„Člen 62a

Prenos pooblastil na Komisijo

1.   Za učinkovito upravljanje pravic v državah članicah Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o prvi dodelitvi pravic do plačila v primeru izvajanja sheme enotnega plačila v novih državah članicah, ki so uporabile shemo enotnega plačila na površino.

2.   Za prilagoditev spreminjajočim se razmeram v kmetijskem sektorju Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o reprezentativnem obdobju za namen člena 57(3) in člena 59(3).

3.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja pravic do plačila Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila ali povečanju vrednosti pravic do plačila, prejetih iz nacionalne rezerve iz tega poglavja, in možnostih, določenih v tem poglavju.

4.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

pravila o dodelitvi pravic do plačila iz nacionalne rezerve kmetom, ki prijavijo manjše število hektarjev od števila, ustrezajočega pravicam do plačila, ki so jim bile dodeljene v skladu s členoma 43 in 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če država članica, ki je uporabila shemo enotnega plačila na površino, izkoristi možnost iz člena 57(5) te uredbe;

| (b) | pravila, s katerimi so opredeljene posebne razmere iz člena 57(2), in pravila o dostopu kmetov v takih posebnih razmerah do pravic do plačila iz nacionalne rezerve iz tega poglavja.“ |
| --- | --- |

(b)

pravila, s katerimi so opredeljene posebne razmere iz člena 57(2), in pravila o dostopu kmetov v takih posebnih razmerah do pravic do plačila iz nacionalne rezerve iz tega poglavja.“

| (36) | V členu 67 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice se do 1. avgusta 2009 lahko odločijo, da bodo pomoč za semena iz oddelka 5 naslova IV in sheme iz točke 1 Priloge XI leta 2010 ali 2011 vključile v shemo enotnega plačila, razen posebne premije za kakovost za trdo pšenico. V tem primeru Komisija z izvedbenimi akti prilagodi nacionalne zgornje meje iz člena 40 tako, da dodatno določi zneske iz Priloge XII za zadevno shemo pomoči.“ |
| --- | --- |

(36)

V členu 67 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice se do 1. avgusta 2009 lahko odločijo, da bodo pomoč za semena iz oddelka 5 naslova IV in sheme iz točke 1 Priloge XI leta 2010 ali 2011 vključile v shemo enotnega plačila, razen posebne premije za kakovost za trdo pšenico. V tem primeru Komisija z izvedbenimi akti prilagodi nacionalne zgornje meje iz člena 40 tako, da dodatno določi zneske iz Priloge XII za zadevno shemo pomoči.“

| (37) | V poglavju 4 naslova III se doda naslednji člen:

  „Člen 67a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  Da bi Komisija omogočila vključitev vezanih plačil iz Priloge XI in prenos iz programov podpore za vino iz Priloge IX v shemo enotnega plačila, lahko z delegiranimi akti sprejme pravila o dostopu do plačil, določitvi zneska in številu ali povečanju vrednosti pravic, ki bodo dodeljene.“ |
| --- | --- |

(37)

V poglavju 4 naslova III se doda naslednji člen:

„Člen 67a

Prenos pooblastil na Komisijo

Da bi Komisija omogočila vključitev vezanih plačil iz Priloge XI in prenos iz programov podpore za vino iz Priloge IX v shemo enotnega plačila, lahko z delegiranimi akti sprejme pravila o dostopu do plačil, določitvi zneska in številu ali povečanju vrednosti pravic, ki bodo dodeljene.“

| (38) | Člen 68 se spremeni:






  (a) | odstavek 2(a)(ii) se nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | jo je odobrila Komisija z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141c“. |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Člen 68 se spremeni:

(a)

odstavek 2(a)(ii) se nadomesti z naslednjim:

„(ii)

jo je odobrila Komisija z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141c“.

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter preprečitev dvojnega financiranja na podlagi drugih podobnih podpornih instrumentov Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje za odobritev Komisije iz odstavka 2(a)(ii) in pogoje za odobritev podpore iz tega poglavja, pravila o skladnosti z drugimi ukrepi Unije in kopičenju podpore ter pravila o opredelitvi individualnih podpornih ukrepov iz odstavka 1.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter preprečitev dvojnega financiranja na podlagi drugih podobnih podpornih instrumentov Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje za odobritev Komisije iz odstavka 2(a)(ii) in pogoje za odobritev podpore iz tega poglavja, pravila o skladnosti z drugimi ukrepi Unije in kopičenju podpore ter pravila o opredelitvi individualnih podpornih ukrepov iz odstavka 1.“

| (c) | v odstavku 8 se drugi pododstavek črta. |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 8 se drugi pododstavek črta.

| (d) | dodata se naslednja odstavka:
  „9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme naslednje:






  (a) | pravila o izračunu vrednosti vsake pravice do plačila, ki jo prejme kmet, ki nima nobene pravice do plačila in zaprosi za podporo iz odstavka 1(c), vključno s pravili o izračunu povečanja zneska na hektar na podlagi sheme enotnega plačila na površino iz člena 131(2); |
| --- | --- | --- |

(d)

dodata se naslednja odstavka:

„9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme naslednje:

(a)

pravila o izračunu vrednosti vsake pravice do plačila, ki jo prejme kmet, ki nima nobene pravice do plačila in zaprosi za podporo iz odstavka 1(c), vključno s pravili o izračunu povečanja zneska na hektar na podlagi sheme enotnega plačila na površino iz člena 131(2);

| (b) | pravila o izračunu uničenega deleža povprečne letne proizvodnje kmeta v skladu s členom 70(2) za podporo iz odstavka 1(d) tega člena, vključno s pravili o obveznosti kmetov, da države članice obvestijo o svoji zavarovalni polici; |
| --- | --- |

(b)

pravila o izračunu uničenega deleža povprečne letne proizvodnje kmeta v skladu s členom 70(2) za podporo iz odstavka 1(d) tega člena, vključno s pravili o obveznosti kmetov, da države članice obvestijo o svoji zavarovalni polici;

| (c) | postopek za oceno in odobritev ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom (1)(a)(v). |
| --- | --- |

(c)

postopek za oceno in odobritev ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom (1)(a)(v).

10.   Glede na odločitev posamezne države članice v skladu s prvim pododstavkom odstavka 8 Komisija z izvedbenim aktom določi ustrezno zgornjo mejo te podpore.“

| (39) | Člen 69 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Glede na odločitev posamezne države članice v skladu z odstavkom 1 o tem, kakšen znesek nacionalne zgornje meje bo uporabila, Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo te podpore.“ |
| --- | --- | --- |

(39)

Člen 69 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Glede na odločitev posamezne države članice v skladu z odstavkom 1 o tem, kakšen znesek nacionalne zgornje meje bo uporabila, Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo te podpore.“

| (b) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
  „Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezno splošno zgornjo mejo podpore iz tega odstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezno splošno zgornjo mejo podpore iz tega odstavka.“

| (c) | odstavek 6 se spremeni:






  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | člena 68(1), tako da uporabijo znesek, ki ga Komisija izračuna v skladu z odstavkom 7 tega člena in določi z izvedbenim aktom, in/ali“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 6 se spremeni:

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

člena 68(1), tako da uporabijo znesek, ki ga Komisija izračuna v skladu z odstavkom 7 tega člena in določi z izvedbenim aktom, in/ali“

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezen znesek za sredstva iz točke (a) prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezen znesek za sredstva iz točke (a) prvega pododstavka.“

| (d) | v odstavku 7 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija na zahtevo države članice z izvedbenim aktom preuči določene zneske na podlagi pravil, ki jih Komisija določi z isto vrsto akta.“ |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 7 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija na zahtevo države članice z izvedbenim aktom preuči določene zneske na podlagi pravil, ki jih Komisija določi z isto vrsto akta.“

| (39a) | V členu 70(2) se doda naslednji pododstavek:




  „Države članice sprejmejo pravila za izračun povprečne letne proizvodnje kmeta.“


  [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(39a)

V členu 70(2) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice sprejmejo pravila za izračun povprečne letne proizvodnje kmeta.“

| (40) | Člen 71 se spremeni:






  (a) | v odstavku 6 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Najkrajše in najdaljše trajanje komercialnih posojil, upravičenih do finančnega prispevka, in njegov vir določi Komisija z izvedbenimi akti. Ti akti lahko vključujejo pravila o obveščanju kmetijskih skupnosti.“ |
| --- | --- | --- |

(40)

Člen 71 se spremeni:

(a)

v odstavku 6 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Najkrajše in najdaljše trajanje komercialnih posojil, upravičenih do finančnega prispevka, in njegov vir določi Komisija z izvedbenimi akti. Ti akti lahko vključujejo pravila o obveščanju kmetijskih skupnosti.“

| (b) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
  „10.   Države članice Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju tega člena. Obliko, vsebino, časovno razporeditev in roke poročila določi Komisija z izvedbenimi akti.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Države članice Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju tega člena. Obliko, vsebino, časovno razporeditev in roke poročila določi Komisija z izvedbenimi akti.“

| (41) | V členu 76 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o koeficientih znižanja, vključno z metodo izračuna in datumom za določitev teh koeficientov.“ |
| --- | --- |

(41)

V členu 76 se doda naslednji odstavek:

„3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o koeficientih znižanja, vključno z metodo izračuna in datumom za določitev teh koeficientov.“

| (42) | V oddelku 1 poglavja 1 naslova IV se doda naslednji člen:

  „Člen 76a


  Prenos pooblastil na Komisijo

  Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovito upravljanje proizvodno vezanih shem lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.“ |
| --- | --- |

(42)

V oddelku 1 poglavja 1 naslova IV se doda naslednji člen:

„Člen 76a

Prenos pooblastil na Komisijo

Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovito upravljanje proizvodno vezanih shem lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.“

| (43) | V členu 77 se dodata naslednja odstavka:
  „Da bi Komisija omogočila uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti sprejme pravila o pogojih za odobritev pomoči za pridelovalce škrobnega krompirja, vključno s pravili o upravičenosti, najnižji ceni in plačilu.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s plačilom pomoči.“ |
| --- | --- |

(43)

V členu 77 se dodata naslednja odstavka:

„Da bi Komisija omogočila uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti sprejme pravila o pogojih za odobritev pomoči za pridelovalce škrobnega krompirja, vključno s pravili o upravičenosti, najnižji ceni in plačilu.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s plačilom pomoči.“

| (44) | V členu 80 se doda naslednji odstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom vsebnosti grenkih semen v sladki lupini.“ |
| --- | --- |

(44)

V členu 80 se doda naslednji odstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom vsebnosti grenkih semen v sladki lupini.“

| (45) | V členu 81 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Če površina, za katero se zaprosi premija za stročnice, presega največjo zajamčeno površino, Komisija površino na kmeta, za katero se zaprosi premija za stročnice, v tem letu sorazmerno zmanjša z izvedbenimi akti.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s koeficienti zmanjšanja, vključno z metodo izračuna in datumom za določitev teh koeficientov.
  3.   Če se država članica v skladu s členom 67 odloči za vključitev premije za stročnice iz tega oddelka v shemo enotnega plačila, Komisija z izvedbenimi akti zmanjša največjo zajamčeno površino iz odstavka 1 tega člena glede na ustrezne zneske za stročnice za zadevno državo članico iz Priloge XII.
  Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovito upravljanje proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka; |
| --- | --- | --- |

(45)

V členu 81 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Če površina, za katero se zaprosi premija za stročnice, presega največjo zajamčeno površino, Komisija površino na kmeta, za katero se zaprosi premija za stročnice, v tem letu sorazmerno zmanjša z izvedbenimi akti.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s koeficienti zmanjšanja, vključno z metodo izračuna in datumom za določitev teh koeficientov.

3.   Če se država članica v skladu s členom 67 odloči za vključitev premije za stročnice iz tega oddelka v shemo enotnega plačila, Komisija z izvedbenimi akti zmanjša največjo zajamčeno površino iz odstavka 1 tega člena glede na ustrezne zneske za stročnice za zadevno državo članico iz Priloge XII.

Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovito upravljanje proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka;

| (b) | pravila o pogojih za odobritvi pomoči za stročnice, vključno s pravili o opredelitvi sladke lupine in upravičenosti mešanice žitaric in stročnic.“ |
| --- | --- |

(b)

pravila o pogojih za odobritvi pomoči za stročnice, vključno s pravili o opredelitvi sladke lupine in upravičenosti mešanice žitaric in stročnic.“

| (46) | V členu 84 se doda naslednji odstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s koeficienti znižanja, vključno z metodo izračuna in datumom za določitev teh koeficientov.“ |
| --- | --- |

(46)

V členu 84 se doda naslednji odstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s koeficienti znižanja, vključno z metodo izračuna in datumom za določitev teh koeficientov.“

| (47) | V členu 85 se dodata naslednja odstavka:
  „4.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.
  5.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, s katerimi določi pogoje za upravičenost za enote rabe in poljine, zasajene z lupinarji, pravila, s katerimi opredeli najmanjšo velikost parcele in najmanjšo gostoto dreves, ter pravila o upravičenosti do državne pomoči za lupinarje iz členov 86 in 120.“ |
| --- | --- |

(47)

V členu 85 se dodata naslednja odstavka:

„4.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.

5.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, s katerimi določi pogoje za upravičenost za enote rabe in poljine, zasajene z lupinarji, pravila, s katerimi opredeli najmanjšo velikost parcele in najmanjšo gostoto dreves, ter pravila o upravičenosti do državne pomoči za lupinarje iz členov 86 in 120.“

| (48) | Člen 87 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Znesek pomoči za semena, za katerega se zaprosi, ne sme presegati zgornje meje, ki jo Komisija določi z izvedbenimi akti in ustreza deležu pomoči za semena za zadevne vrste v nacionalni zgornji meji, navedeni v členu 40 te uredbe, kot je določena v skladu s členom 64(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 (‚zgornja meja pomoči za semena‘). Vendar za nove države članice ta zgornja meja pomoči za semena ustreza zneskom iz Priloge XIV k tej uredbi.“ |
| --- | --- | --- |

(48)

Člen 87 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Znesek pomoči za semena, za katerega se zaprosi, ne sme presegati zgornje meje, ki jo Komisija določi z izvedbenimi akti in ustreza deležu pomoči za semena za zadevne vrste v nacionalni zgornji meji, navedeni v členu 40 te uredbe, kot je določena v skladu s členom 64(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 (‚zgornja meja pomoči za semena‘). Vendar za nove države članice ta zgornja meja pomoči za semena ustreza zneskom iz Priloge XIV k tej uredbi.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Za ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti določi sorte konoplje (Cannabis sativa L.), za katere se plača pomoč za semena iz tega člena.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti določi sorte konoplje (Cannabis sativa L.), za katere se plača pomoč za semena iz tega člena.“

| (c) | dodajo se naslednji odstavki:
  „5.   Da bi Komisija omogočila uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti določi opredelitev osnovnega in uradno certificiranega semena.
  6.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije za pomoč za semena Komisija z delegiranimi akti določi pogoje za proizvodnjo, teritorialno upravičenost in trženje semen.
  7.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.
  8.   Za določitev seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil, in ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, na podlagi katerih je odobritev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort in s katerimi je določen postopek za določitev sort konoplje iz člena 87(4).
  9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z informacijami, ki jih morajo semenarne ali gojitelji predložiti za preverjanje pravic do pomoči.“ |
| --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji odstavki:

„5.   Da bi Komisija omogočila uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti določi opredelitev osnovnega in uradno certificiranega semena.

6.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije za pomoč za semena Komisija z delegiranimi akti določi pogoje za proizvodnjo, teritorialno upravičenost in trženje semen.

7.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije ter učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.

8.   Za določitev seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil, in ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, na podlagi katerih je odobritev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort in s katerimi je določen postopek za določitev sort konoplje iz člena 87(4).

9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z informacijami, ki jih morajo semenarne ali gojitelji predložiti za preverjanje pravic do pomoči.“

| (49) | Člen 89 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice potrdijo zemljišče in sorte iz odstavka 1 v skladu s pravili in pogoji iz odstavka 3.“ |
| --- | --- | --- |

(49)

Člen 89 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice potrdijo zemljišče in sorte iz odstavka 1 v skladu s pravili in pogoji iz odstavka 3.“

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „3.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila in pogoje za potrditev zemljišča in sort za namene proizvodno vezanega plačila za bombaž.
  4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o postopku potrditve in obveščanju pridelovalcev v zvezi s to potrditvijo.“ |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„3.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila in pogoje za potrditev zemljišča in sort za namene proizvodno vezanega plačila za bombaž.

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o postopku potrditve in obveščanju pridelovalcev v zvezi s to potrditvijo.“

| (50) | V členu 90 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   „Da bi Komisija omogočila uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti sprejme pravila o pogojih za odobritev pomoči za bombaž, zahtevah glede upravičenosti in agronomski praksi.
  Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o izračunu zmanjšanja iz odstavka 4.“ |
| --- | --- |

(50)

V členu 90 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   „Da bi Komisija omogočila uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti sprejme pravila o pogojih za odobritev pomoči za bombaž, zahtevah glede upravičenosti in agronomski praksi.

Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o izračunu zmanjšanja iz odstavka 4.“

| (51) | Člen 91 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Država članica, v katerih imajo obrati za odzrnjevanje bombaža svoj sedež, odobri medpanožne organizacije, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 3.“ |
| --- | --- | --- |

(51)

Člen 91 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Država članica, v katerih imajo obrati za odzrnjevanje bombaža svoj sedež, odobri medpanožne organizacije, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 3.“

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Da bi Komisija omogočila učinkovito uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti sprejme merila za odobritev medpanožnih organizacij in obveznosti za pridelovalce. Poleg tega določi pravila za primere, v katerih odobrena medpanožna organizacija ne upošteva navedenih meril.“ |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Da bi Komisija omogočila učinkovito uporabo proizvodno vezanih shem pomoči, z delegiranimi akti sprejme merila za odobritev medpanožnih organizacij in obveznosti za pridelovalce. Poleg tega določi pravila za primere, v katerih odobrena medpanožna organizacija ne upošteva navedenih meril.“

| (52) | V členu 97 se dodajo naslednji odstavki:
  „5.   Za zagotovitev varstva pravic kmetov lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne opredelitve za namene tega oddelka.
  6.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije za prehodna plačila za sadje in zelenjavo lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | zahteve za pogodbo za predelavo iz odstavka 3; |
| --- | --- | --- |

(52)

V členu 97 se dodajo naslednji odstavki:

„5.   Za zagotovitev varstva pravic kmetov lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne opredelitve za namene tega oddelka.

6.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije za prehodna plačila za sadje in zelenjavo lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

zahteve za pogodbo za predelavo iz odstavka 3;

| (b) | pravila o kaznih, če se ugotovi, da odobreni prvi predelovalec ali zbiralec ne izpolnjuje obveznosti iz tega poglavja ali nacionalnih določb, sprejetih na njegovi podlagi, ali kadar odobreni prvi predelovalec ali zbiralec pristojnim organom ne dovoli ali ne omogoči pregledov. |
| --- | --- |

(b)

pravila o kaznih, če se ugotovi, da odobreni prvi predelovalec ali zbiralec ne izpolnjuje obveznosti iz tega poglavja ali nacionalnih določb, sprejetih na njegovi podlagi, ali kadar odobreni prvi predelovalec ali zbiralec pristojnim organom ne dovoli ali ne omogoči pregledov.

7.   Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proizvodno vezanih shem lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.

8.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z odobritvijo prvih predelovalcev in zbiralcev ter nadzorom nad njimi, ki ju opravijo države članice, ter seznamom odobrenih prvih predelovalcev in zbiralcev, ki ga objavijo države članice, okvirnim zneskom pomoči, ki ga določijo države članice, in osnovo za znesek pomoči.“

| (53) | V členu 98 se dodajo naslednji odstavki:
  „7.   Za zagotovitev varstva pravic kmetov lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne opredelitve za namene tega oddelka.
  8.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije za prehodna plačila za jagodičje lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | zahteve za pogodbo za predelavo iz odstavka 2; |
| --- | --- | --- |

(53)

V členu 98 se dodajo naslednji odstavki:

„7.   Za zagotovitev varstva pravic kmetov lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne opredelitve za namene tega oddelka.

8.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije za prehodna plačila za jagodičje lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

zahteve za pogodbo za predelavo iz odstavka 2;

| (b) | pravila o kaznih, če se ugotovi, da odobreni prvi predelovalec ali zbiralec ne izpolnjuje obveznosti iz tega poglavja ali nacionalnih določb, sprejetih na njegovi podlagi, ali kadar odobreni prvi predelovalec ali zbiralec pristojnim organom ne dovoli ali ne omogoči pregledov; |
| --- | --- |

(b)

pravila o kaznih, če se ugotovi, da odobreni prvi predelovalec ali zbiralec ne izpolnjuje obveznosti iz tega poglavja ali nacionalnih določb, sprejetih na njegovi podlagi, ali kadar odobreni prvi predelovalec ali zbiralec pristojnim organom ne dovoli ali ne omogoči pregledov;

| (c) | pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka. |
| --- | --- |

(c)

pravila o najmanjših površinah in posebna pravila v zvezi s sejanjem in gojenjem pridelkov iz tega oddelka.

9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z odobritvijo prvih predelovalcev in zbiralcev ter nadzorom nad njimi, ki ju opravijo države članice, ter seznamom odobrenih prvih predelovalcev in zbiralcev, ki ga objavijo države članice, okvirnim zneskom pomoči, ki ga določijo države članice, in osnovo za znesek pomoči.“

| (54) | V členu 101(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Seznam takšnih območij določi Komisija z izvedbenimi akti.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o preverjanju in priglasitvi območij, ki izpolnjujejo merila iz prvega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(54)

V členu 101(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Seznam takšnih območij določi Komisija z izvedbenimi akti.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o preverjanju in priglasitvi območij, ki izpolnjujejo merila iz prvega pododstavka.“

| (55) | Člen 103 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Premije se kmetom prejemnikom plačajo na podlagi števila ovc in/ali koz, ki jih redijo na svojem kmetijskem gospodarstvu v najkrajšem časovnem obdobju, ki ga Komisija določi z izvedbenimi akti.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o zahtevkih in prijavah ter dodatnih dokumentih, ki jih morajo predložiti kmetje, pogojih, ki jih morajo izpolnjevati živali za prejemanje plačil, in obveznosti izdelave seznama kmetov, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode iz ovčjega mleka.“ |
| --- | --- | --- |

(55)

Člen 103 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Premije se kmetom prejemnikom plačajo na podlagi števila ovc in/ali koz, ki jih redijo na svojem kmetijskem gospodarstvu v najkrajšem časovnem obdobju, ki ga Komisija določi z izvedbenimi akti.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o zahtevkih in prijavah ter dodatnih dokumentih, ki jih morajo predložiti kmetje, pogojih, ki jih morajo izpolnjevati živali za prejemanje plačil, in obveznosti izdelave seznama kmetov, ki tržijo ovčje mleko ali proizvode iz ovčjega mleka.“

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Za zagotovitev pravilnega upravljanja nacionalne rezerve in varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | pravila o uporabi, prenosu in začasnem zakupu pravic za plačila v sektorju ovčjega in kozjega mesa iz člena 52; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za zagotovitev pravilnega upravljanja nacionalne rezerve in varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

pravila o uporabi, prenosu in začasnem zakupu pravic za plačila v sektorju ovčjega in kozjega mesa iz člena 52;

| (b) | pravila o dostopu do plačil v sektorju ovčjega in kozjega mesa iz člena 52 za kmete, ki niso lastniki zemljišča, na katerem kmetujejo.“ |
| --- | --- |

(b)

pravila o dostopu do plačil v sektorju ovčjega in kozjega mesa iz člena 52 za kmete, ki niso lastniki zemljišča, na katerem kmetujejo.“

| (56) | V členu 104 se doda naslednji odstavek:
  „5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom individualnih omejitev in zaokrožanjem pravic.“ |
| --- | --- |

(56)

V členu 104 se doda naslednji odstavek:

„5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom individualnih omejitev in zaokrožanjem pravic.“

| (57) | Člen 105 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar kmet iz nacionalne rezerve brezplačno pridobi pravice do premije, v naslednjih treh letih ne sme prenesti svojih pravic ali jih začasno dati v zakup, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah.“ |
| --- | --- | --- |

(57)

Člen 105 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Kadar kmet iz nacionalne rezerve brezplačno pridobi pravice do premije, v naslednjih treh letih ne sme prenesti svojih pravic ali jih začasno dati v zakup, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah.“

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z obvestili kmeta o prenosu in/ali zakupu pristojnemu organu, določitvijo individualne zgornje meje, obveščanjem kmetov v primeru prenosov ali začasnega zakupa pravic do premije ter prenosom in začasnim zakupom prek nacionalne rezerve.
  6.   Komisija lahko z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z ukinitvijo in ponovno dodelitvijo neizkoriščenih pravic do premije, določenih na podlagi tega oddelka.“ |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z obvestili kmeta o prenosu in/ali zakupu pristojnemu organu, določitvijo individualne zgornje meje, obveščanjem kmetov v primeru prenosov ali začasnega zakupa pravic do premije ter prenosom in začasnim zakupom prek nacionalne rezerve.

6.   Komisija lahko z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z ukinitvijo in ponovno dodelitvijo neizkoriščenih pravic do premije, določenih na podlagi tega oddelka.“

| (58) | Člen 110 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice lahko iz upravnih razlogov določijo, da zahtevki za pomoč za neposredna plačila iz člena 19 v zvezi s posebno premijo veljajo za najmanjše število živali, pod pogojem, da to število ne presega treh živali.“ |
| --- | --- | --- |

(58)

Člen 110 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice lahko iz upravnih razlogov določijo, da zahtevki za pomoč za neposredna plačila iz člena 19 v zvezi s posebno premijo veljajo za najmanjše število živali, pod pogojem, da to število ne presega treh živali.“

| (b) | v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | mora imeti kmet vsako žival, zajeto v zahtevku, na pitanju določeno obdobje, ki ga Komisija določi z izvedbenimi akti;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

mora imeti kmet vsako žival, zajeto v zahtevku, na pitanju določeno obdobje, ki ga Komisija določi z izvedbenimi akti;“

| (c) | v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z zneskom premije, ki se odobri, če je rezultat uporabe sorazmernega zmanjšanja iz prvega pododstavka število upravičenih živali, ki ni celo število.“
  [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z zneskom premije, ki se odobri, če je rezultat uporabe sorazmernega zmanjšanja iz prvega pododstavka število upravičenih živali, ki ni celo število.“

| (d) | v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o uradnem obvestilu, ki ga države članice predložijo Komisiji o ukrepih, sprejetih v skladu s prvim pododstavkom.“ |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o uradnem obvestilu, ki ga države članice predložijo Komisiji o ukrepih, sprejetih v skladu s prvim pododstavkom.“

| (e) | v odstavku 6 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme naslednje potrebne ukrepe v zvezi z odobritvijo premije ob zakolu, vključno z določbami o starostnih obdobjih, zahtevkih za pomoč in spremnih dokumentih, obveznim obdobjem reje v takem primeru in določitvijo mase klavnih trupov.“ |
| --- | --- |

(e)

v odstavku 6 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme naslednje potrebne ukrepe v zvezi z odobritvijo premije ob zakolu, vključno z določbami o starostnih obdobjih, zahtevkih za pomoč in spremnih dokumentih, obveznim obdobjem reje v takem primeru in določitvijo mase klavnih trupov.“

| (f) | doda se naslednji odstavek:
  „9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z zahtevki, odobritvijo premije za živali, ki niso upravičene do premije zaradi uporabe sorazmernega zmanjšanja iz odstavka 4, potnimi listi iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000 in nacionalnimi upravnimi dokumenti iz odstavka 3(b) tega člena ter uradnim obvestilom Komisiji, če se država članica odloči uvesti drugačne regije v smislu člena 109(a) te uredbe ali spremeniti obstoječe regije.“ |
| --- | --- |

(f)

doda se naslednji odstavek:

„9.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z zahtevki, odobritvijo premije za živali, ki niso upravičene do premije zaradi uporabe sorazmernega zmanjšanja iz odstavka 4, potnimi listi iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000 in nacionalnimi upravnimi dokumenti iz odstavka 3(b) tega člena ter uradnim obvestilom Komisiji, če se država članica odloči uvesti drugačne regije v smislu člena 109(a) te uredbe ali spremeniti obstoječe regije.“

| (59) | Člen 111 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:
  „Države članice lahko iz upravnih razlogov določijo, da zahtevki za pomoč za neposredna plačila iz člena 19 v zvezi s premijo za krave dojilje veljajo za najmanjše število živali, pod pogojem, da to število ne presega treh živali.
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z zahtevki za pomoč.“ |
| --- | --- | --- |

(59)

Člen 111 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodata naslednja pododstavka:

„Države članice lahko iz upravnih razlogov določijo, da zahtevki za pomoč za neposredna plačila iz člena 19 v zvezi s premijo za krave dojilje veljajo za najmanjše število živali, pod pogojem, da to število ne presega treh živali.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z zahtevki za pomoč.“

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | za drugim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme naslednje:






  (a) | potrebne ukrepe v zvezi s šestmesečnim obveznim obdobjem reje iz drugega pododstavka in obveznostjo držav članic, da Komisijo uradno obvestijo o spremembi ali opustitvi količinske omejitve; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

za drugim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme naslednje:

(a)

potrebne ukrepe v zvezi s šestmesečnim obveznim obdobjem reje iz drugega pododstavka in obveznostjo držav članic, da Komisijo uradno obvestijo o spremembi ali opustitvi količinske omejitve;

| (b) | pravila o datumu, ki ga je treba upoštevati za določitev individualne kvote razpoložljivega mleka, ki je upravičena do premije za krave dojilje.“ |
| --- | --- |

(b)

pravila o datumu, ki ga je treba upoštevati za določitev individualne kvote razpoložljivega mleka, ki je upravičena do premije za krave dojilje.“

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom povprečne mlečnosti.“ |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z izračunom povprečne mlečnosti.“

| (c) | odstavek 5 se spremeni:






  (i) | za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z uradnim obvestilom Komisije o dodatnih pogojih za odobritev.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 5 se spremeni:

(i)

za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z uradnim obvestilom Komisije o dodatnih pogojih za odobritev.“

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z:






  (a) | uradnim obvestilom s strani držav članic o dodatnih pogojih za odobritev dodatne nacionalne premije za krave dojilje in |
| --- | --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z:

(a)

uradnim obvestilom s strani držav članic o dodatnih pogojih za odobritev dodatne nacionalne premije za krave dojilje in

| (b) | odločitvijo, ki jo mora Komisija z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141c sprejeti o državah članicah, ki izpolnjujejo pogoje iz četrtega pododstavka.“ |
| --- | --- |

(b)

odločitvijo, ki jo mora Komisija z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141c sprejeti o državah članicah, ki izpolnjujejo pogoje iz četrtega pododstavka.“

| (d) | dodata se naslednja odstavka:
  „7.   Za zagotovitev razumnega upravljanja sheme in varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:






  (a) | pravila o upravičenosti krav mesne pasme do premije za krave dojilje iz člena 53(1); |
| --- | --- | --- |

(d)

dodata se naslednja odstavka:

„7.   Za zagotovitev razumnega upravljanja sheme in varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme naslednje:

(a)

pravila o upravičenosti krav mesne pasme do premije za krave dojilje iz člena 53(1);

| (b) | pravila o uporabi, prenosu in začasnem zakupu pravic do premije za krave dojilje iz člena 53(1); |
| --- | --- |

(b)

pravila o uporabi, prenosu in začasnem zakupu pravic do premije za krave dojilje iz člena 53(1);

| (c) | pravila o dostopu do premije za krave dojilje iz člena 53(1) za kmete, ki niso lastniki zemljišča, na katerem kmetujejo; |
| --- | --- |

(c)

pravila o dostopu do premije za krave dojilje iz člena 53(1) za kmete, ki niso lastniki zemljišča, na katerem kmetujejo;

| (d) | pravila o upravičenosti do dodatne nacionalne premije za krave dojilje iz odstavka 5 tega člena. |
| --- | --- |

(d)

pravila o upravičenosti do dodatne nacionalne premije za krave dojilje iz odstavka 5 tega člena.

8.   Za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o dostopu do pravic do premije za krave dojilje iz člena 53(1), ki izhajajo iz delnih pravic.“

| (60) | Člen 112 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z določitvijo individualne zgornje meje na kmeta.“ |
| --- | --- | --- |

(60)

Člen 112 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi z določitvijo individualne zgornje meje na kmeta.“

| (b) | voda se naslednji odstavek:
  „6.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe v zvezi z zaokrožanjem delnih pravic.“ |
| --- | --- |

(b)

voda se naslednji odstavek:

„6.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe v zvezi z zaokrožanjem delnih pravic.“

| (61) | Člen 113 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar kmet iz nacionalne rezerve brezplačno pridobi pravice do premije, v naslednjih treh koledarskih letih ne sme prenesti svojih pravic in/ali jih začasno dati v zakup, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih.“ |
| --- | --- | --- |

(61)

Člen 113 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Kadar kmet iz nacionalne rezerve brezplačno pridobi pravice do premije, v naslednjih treh koledarskih letih ne sme prenesti svojih pravic in/ali jih začasno dati v zakup, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek

  dodata se naslednja odstavka
  : [Sprememba 23]

  „5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o:






  (a) | uradnem obvestilu s strani kmeta, ki prenese pravice in/ali jih da v zakup, in s strani kmeta, ki prejme pravice, pristojnim organom države članice o prenosu in/ali začasnem zakupu pravic do premije; |
| --- | --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek

  dodata se naslednja odstavka
  : [Sprememba 23]

„5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o:

(a)

uradnem obvestilu s strani kmeta, ki prenese pravice in/ali jih da v zakup, in s strani kmeta, ki prejme pravice, pristojnim organom države članice o prenosu in/ali začasnem zakupu pravic do premije;

| (b) | določitvi nove individualne zgornje meje s strani države članice in uradnem obvestilu kmeta o njej v primeru prenosov ali začasnega zakupa pravic do premije. |
| --- | --- |

(b)

določitvi nove individualne zgornje meje s strani države članice in uradnem obvestilu kmeta o njej v primeru prenosov ali začasnega zakupa pravic do premije.

| (c) | prenosu in/ali začasnem zakupu pravic prek nacionalne rezerve.
  [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(c)

prenosu in/ali začasnem zakupu pravic prek nacionalne rezerve.
  [Sprememba 24]

5a.
     
  Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o prenosu in/ali začasnem zakupu pravic preko nacionalne rezerve.
  “[Sprememba 25]

| (62) | V členu 115 se dodajo naslednji odstavki:
  „3.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o dostopu do posebne sheme za telice iz odstavka 1 za kmete, katerih čreda telic je namenjena za obnovo čred krav.
  4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila:






  (a) | o uradnem obvestilu Komisije s strani držav članic, da so izkoristile možnost iz odstavka 1, o podatkih, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, da so pogoji iz navedenega odstavka izpolnjeni, o posebni zgornji meji, ki so jo določile, spremembi te zgornje meje in merilih, sprejetih za zagotovitev, da se premija plačuje kmetom, katerih čreda telic je namenjena za obnovo čred krav; |
| --- | --- | --- |

(62)

V členu 115 se dodajo naslednji odstavki:

„3.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o dostopu do posebne sheme za telice iz odstavka 1 za kmete, katerih čreda telic je namenjena za obnovo čred krav.

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila:

(a)

o uradnem obvestilu Komisije s strani držav članic, da so izkoristile možnost iz odstavka 1, o podatkih, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, da so pogoji iz navedenega odstavka izpolnjeni, o posebni zgornji meji, ki so jo določile, spremembi te zgornje meje in merilih, sprejetih za zagotovitev, da se premija plačuje kmetom, katerih čreda telic je namenjena za obnovo čred krav;

| (b) | o odločitvi Komisije o državah članicah, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

o odločitvi Komisije o državah članicah, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1;

| (c) | o znesku premije, ki se odobri, če je rezultat uporabe sorazmernega zmanjšanja iz odstavka 1 število upravičenih živali, ki ni celo število; |
| --- | --- |

(c)

o znesku premije, ki se odobri, če je rezultat uporabe sorazmernega zmanjšanja iz odstavka 1 število upravičenih živali, ki ni celo število;

| (d) | o najmanjšem številu živali v lasti. |
| --- | --- |

(d)

o najmanjšem številu živali v lasti.

| (e) | o zaokrožanju števila živali, če izračun največjega števila telic kot deleža iz drugega pododstavka člena 111(2) da rezultat, ki ni celo število;
  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(e)

o zaokrožanju števila živali, če izračun največjega števila telic kot deleža iz drugega pododstavka člena 111(2) da rezultat, ki ni celo število;
  [Sprememba 26]

4a.   
  Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o zaokrožanju števila živali v primerih, ko izračun največjega števila telic kot deleža iz drugega pododstavka člena 111(2) da rezultat, ki ni celo število.
  “

| (63) | Člen 116 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi govedo, je lahko na podlagi zahtevka upravičen do klavne premije. Odobri se ob zakolu živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije, ali ob njihovem izvozu v tretjo državo in v okvirih nacionalnih zgornjih mej, ki jih Komisija določi z izvedbenimi akti.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Člen 116 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Kmet, ki na svojem kmetijskem gospodarstvu redi govedo, je lahko na podlagi zahtevka upravičen do klavne premije. Odobri se ob zakolu živali, ki izpolnjujejo pogoje za premije, ali ob njihovem izvozu v tretjo državo in v okvirih nacionalnih zgornjih mej, ki jih Komisija določi z izvedbenimi akti.“

| (ii) | tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Živali iz točk (a) in (b) drugega pododstavka so upravičene do klavne premije, če jih je kmet redil določeno obdobje, ki ga Komisija določi z izvedbenimi akti.“ |
| --- | --- |

(ii)

tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Živali iz točk (a) in (b) drugega pododstavka so upravičene do klavne premije, če jih je kmet redil določeno obdobje, ki ga Komisija določi z izvedbenimi akti.“

| (b) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme nacionalne zgornje meje iz odstavka 1. Navedene zgornje meje se določijo za državo članico in ločeno za obe skupini živali, kot sta opredeljeni v točkah (a) in (b) drugega pododstavka navedenega odstavka. Posamezna zgornja meja je enaka številu živali vsake od obeh skupin, ki so bile v letu 1995 zaklane v zadevni državi članici. Število živali, ki so bile izvožene v tretje države po podatkih Eurostata ali katerih koli drugih objavljenih uradnih statističnih podatkih za tisto leto, ki jih je Komisija sprejela, se doda vsaki zgornji meji.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme nacionalne zgornje meje iz odstavka 1. Navedene zgornje meje se določijo za državo članico in ločeno za obe skupini živali, kot sta opredeljeni v točkah (a) in (b) drugega pododstavka navedenega odstavka. Posamezna zgornja meja je enaka številu živali vsake od obeh skupin, ki so bile v letu 1995 zaklane v zadevni državi članici. Število živali, ki so bile izvožene v tretje države po podatkih Eurostata ali katerih koli drugih objavljenih uradnih statističnih podatkih za tisto leto, ki jih je Komisija sprejela, se doda vsaki zgornji meji.“

| (c) | dodajo se naslednji odstavki:
  „5.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o obveznosti za izjavo o sodelovanju za dostop do klavne premije iz tega člena.
  6.   Da bi Komisija omogočila uporabo klavne premije iz tega člena, z delegiranimi akti sprejme pravila o upravičenosti klavnih trupov.
  7.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o znesku klavne premije iz tega člena, ki izhaja iz števila upravičenih živali, ki je manjše od celega števila.“ |
| --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji odstavki:

„5.   Za zagotovitev učinkovite in ciljno usmerjene uporabe skladov Unije Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o obveznosti za izjavo o sodelovanju za dostop do klavne premije iz tega člena.

6.   Da bi Komisija omogočila uporabo klavne premije iz tega člena, z delegiranimi akti sprejme pravila o upravičenosti klavnih trupov.

7.   Za zagotovitev varstva pravic upravičencev Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o znesku klavne premije iz tega člena, ki izhaja iz števila upravičenih živali, ki je manjše od celega števila.“

| (64) | Člen 117 se spremeni:






  (a) | drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Ne glede na to velja žival za upravičeno do plačila tudi, kadar so bili podatki iz druge alinee člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 sporočeni pristojnemu organu prvi dan obveznega obdobja reje živali, kot je Komisija določila z izvedbenimi akti.“ |
| --- | --- | --- |

(64)

Člen 117 se spremeni:

(a)

drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Ne glede na to velja žival za upravičeno do plačila tudi, kadar so bili podatki iz druge alinee člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 sporočeni pristojnemu organu prvi dan obveznega obdobja reje živali, kot je Komisija določila z izvedbenimi akti.“

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o:






  — | zahtevkih za premije in dokumentih, ki jih morajo predložiti kmetje, določitvi obveznih obdobij reje in postopku, ki se uporablja za identifikacijo in registracijo živali; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o:

—

zahtevkih za premije in dokumentih, ki jih morajo predložiti kmetje, določitvi obveznih obdobij reje in postopku, ki se uporablja za identifikacijo in registracijo živali;

| — | operativnem dogodku za določitev leta, v katero se dodelijo živali za določitev zneska veljavne premije in uporabo stopnje pomoči ter izračun sorazmernega zmanjšanja; |
| --- | --- |

—

operativnem dogodku za določitev leta, v katero se dodelijo živali za določitev zneska veljavne premije in uporabo stopnje pomoči ter izračun sorazmernega zmanjšanja;

| — | ukinitvi in ponovni dodelitvi neizkoriščenih pravic do premije, določenih na podlagi tega oddelka.“ |
| --- | --- |

—

ukinitvi in ponovni dodelitvi neizkoriščenih pravic do premije, določenih na podlagi tega oddelka.“

| (65) | V členu 119(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o trajanju obdobja izključitve.“ |
| --- | --- |

(65)

V členu 119(1) se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o trajanju obdobja izključitve.“

| (66) | V členu 124 se dodata naslednja odstavka:
  „9.   Da bi Komisija omogočila uporabo sheme enotnega plačila na površino iz tega naslova, z delegiranimi akti določi kmetijske površine za namene sheme enotnega plačila na površino, kot je določeno v odstavku 1, in najmanjšo velikost upravičene površine na kmetijsko gospodarstvo, za katero se lahko zahtevajo plačila, večjo od 0,3 ha, kot je določeno v tretjem pododstavku odstavka 2.
  10.   Za določitev seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil, in ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, na podlagi katerih je odobritev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort in s katerimi je določen postopek za določitev sort konoplje iz člena 39.“ |
| --- | --- |

(66)

V členu 124 se dodata naslednja odstavka:

„9.   Da bi Komisija omogočila uporabo sheme enotnega plačila na površino iz tega naslova, z delegiranimi akti določi kmetijske površine za namene sheme enotnega plačila na površino, kot je določeno v odstavku 1, in najmanjšo velikost upravičene površine na kmetijsko gospodarstvo, za katero se lahko zahtevajo plačila, večjo od 0,3 ha, kot je določeno v tretjem pododstavku odstavka 2.

10.   Za določitev seznama sort konoplje, upravičenih do neposrednih plačil, in ohranitev javnega zdravja Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila, na podlagi katerih je odobritev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort in s katerimi je določen postopek za določitev sort konoplje iz člena 39.“

| (67) | V členu 126 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo za podporo iz tega člena.“ |
| --- | --- |

(67)

V členu 126 se doda naslednji odstavek:

„4.   Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo za podporo iz tega člena.“

| (68) | V členu 127 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenim aktom določi ustrezno zgornjo mejo za podporo iz tega člena.“ |
| --- | --- |

(68)

V členu 127 se doda naslednji odstavek:

„3.   Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenim aktom določi ustrezno zgornjo mejo za podporo iz tega člena.“

| (69) | Člen 128 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „V tem primeru in v okviru zgornje meje, ki jo Komisija določi z izvedbenimi akti, zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.“ |
| --- | --- | --- |

(69)

Člen 128 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V tem primeru in v okviru zgornje meje, ki jo Komisija določi z izvedbenimi akti, zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.“

| (b) | v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „V tem primeru in v okviru zgornje meje, ki jo Komisija določi z izvedbenimi akti, zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V tem primeru in v okviru zgornje meje, ki jo Komisija določi z izvedbenimi akti, zadevna država članica kmetom vsako leto izplača dodatno plačilo.“

| (70) | V členu 129 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenim aktom določi ustrezno zgornjo mejo za podporo iz tega člena.“ |
| --- | --- |

(70)

V členu 129 se doda naslednji odstavek:

„4.   Na podlagi odločitve posamezne države članice Komisija z izvedbenim aktom določi ustrezno zgornjo mejo za podporo iz tega člena.“

| (71) | V členu 131(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Zneske iz odstavka 1 določi Komisija z izvedbenimi akti.“ |
| --- | --- |

(71)

V členu 131(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zneske iz odstavka 1 določi Komisija z izvedbenimi akti.“

| (72) | Člen 132 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Nove države članice imajo možnost, da po odobritvi Komisije z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141c dopolnijo katera koli neposredna plačila:“ |
| --- | --- | --- |

(72)

Člen 132 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Nove države članice imajo možnost, da po odobritvi Komisije z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 141c dopolnijo katera koli neposredna plačila:“

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „9.   Da bi Komisija omogočila uporabo dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil, z delegiranimi akti sprejme pravila za namen odstavka 7(b) o pogojih za odobritev navedene pomoči.
  10.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe:






  — | za primere, v katerih bi dopolnilna nacionalna neposredna plačila presegala najvišjo raven, ki jo je odobrila Komisija; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„9.   Da bi Komisija omogočila uporabo dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil, z delegiranimi akti sprejme pravila za namen odstavka 7(b) o pogojih za odobritev navedene pomoči.

10.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe:

—

za primere, v katerih bi dopolnilna nacionalna neposredna plačila presegala najvišjo raven, ki jo je odobrila Komisija;

| — | v zvezi s kontrolami.“ |
| --- | --- |

—

v zvezi s kontrolami.“

| (73) | V členu 139 se doda naslednji odstavek:
  „Vendar pa se dopolnilna nacionalna neposredna plačila iz člena 132, ki niso izplačana v skladu z odobritvijo Komisije, štejejo za nezakonito državno pomoč v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (11). |
| --- | --- |

(73)

V členu 139 se doda naslednji odstavek:

„Vendar pa se dopolnilna nacionalna neposredna plačila iz člena 132, ki niso izplačana v skladu z odobritvijo Komisije, štejejo za nezakonito državno pomoč v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (11).

| (74) | V členu 140 se doda naslednji odstavek:
  „Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o tem, da države članice Komisijo uradno obvestijo o informacijah, dokumentih, statističnih podatkih in poročilih ter rokih in metodah za obveščanje.“ |
| --- | --- |

(74)

V členu 140 se doda naslednji odstavek:

„Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila o tem, da države članice Komisijo uradno obvestijo o informacijah, dokumentih, statističnih podatkih in poročilih ter rokih in metodah za obveščanje.“

| (75) | Člena 141 in 142 se črtata. |
| --- | --- |

(75)

Člena 141 in 142 se črtata.

| (76) | V poglavju 1 naslova VII se dodajo naslednji členi:

  „Člen 141a


  Pooblastila Komisije

  Kadar so Komisiji podeljena pooblastila, ravna v skladu s postopkom iz člena 141b v primeru delegiranih aktov in v skladu s postopkom iz člena 141c v primeru izvedbenih aktov, razen če ni v tej uredbi izrecno drugače določeno.

  Člen 141b



  Delegirani akti

  Izvrševanje pooblastila

  1.   Pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe se Komisiji podelijo za nedoločen čas

  se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu
  . Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

  2.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče prenos pooblastila iz odstavka 1.

  Pooblastilo iz člena 2a, člena 6(3), člena 8(2), člena 9(3), členov 11a(1) in 11a(2), člena 12(5), členov 27a(1), 27a(2), 27a(3), 27a(4) in 27a(5), člena 31a, člena 33(5), člena 40(1), členov 45a(1), 45a(2), 45a(3), 45a(4) in 45a(5), člena 54a, člena 62a(1), 62a(3) ali 62a(4), člena 67a, člena 68(7), člena 76a, člena 77, člena 81(3), člena 85(4) ali 85(5), členov 87(4), 87(5), 87(6), 87(7) in 87(8), člena 89(3), člena 90(5), člena 91(3), členov 97(5), 97(6) in 97(7), členov 98(7) in 98(8), člena 103(3), člena 105(6), člena 110(4), členov 111(7) in 111(8), člena 113(6), členov 115(3) in 115(5), členov 116(5), 116(6) in 116(7), členov 124(9) in 124(10) ter člena 132(9) se prenese na Komisijo za obdobje pet let od ... (12). Komisija najkasneje devet mesecev pred koncem tega obdobja petih let pripravi poročilo v zvezi s prenesenimi pooblastili. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred iztekom tega obdobja nasprotuje takšnemu podaljšanju.



  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in mogoče razloge za preklic.


  Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, določena v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v njej. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

  3.   Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata proti delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.


  Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarja proti delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, določen v njem.


  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila, da ne nameravata vložiti ugovora.


  Če Evropski parlament ali Svet ugovarja proti delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja proti delegiranemu aktu, navede obrazložitev za to.



  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev o preklicu začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.




  4.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.




  5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne izrazita nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet seznanita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca. [Sprememba 28]


  Člen 141ba


  Nujni postopek



  1.
     
  Delegirani akti, sprejeti po tem členu, začnejo nemudoma veljati in se uporabljajo, dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. Komisija v uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o sprejetju delegiranega akta utemelji uporabo postopka v nujnih primerih.




  2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 141b(5). Komisija v tem primeru brez odlašanja razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet obvesti, da mu nasprotuje. [Sprememba 29]


  Člen 141c



  Izvedbeni akti – odbor

  Postopek v odboru


  [Izpolniti po sprejetju uredbe o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih poteka nadzor, predviden v členu 291(2) PDEU, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu.]









  1. | Komisiji pomaga Odbor za neposredna plačila. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13). |
| --- | --- | --- |

(76)

V poglavju 1 naslova VII se dodajo naslednji členi:

„Člen 141a

Pooblastila Komisije

Kadar so Komisiji podeljena pooblastila, ravna v skladu s postopkom iz člena 141b v primeru delegiranih aktov in v skladu s postopkom iz člena 141c v primeru izvedbenih aktov, razen če ni v tej uredbi izrecno drugače določeno.

Člen 141b

Delegirani akti

  Izvrševanje pooblastila

1.   Pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe se Komisiji podelijo za nedoločen čas

  se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu
  . Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče prenos pooblastila iz odstavka 1.

  Pooblastilo iz člena 2a, člena 6(3), člena 8(2), člena 9(3), členov 11a(1) in 11a(2), člena 12(5), členov 27a(1), 27a(2), 27a(3), 27a(4) in 27a(5), člena 31a, člena 33(5), člena 40(1), členov 45a(1), 45a(2), 45a(3), 45a(4) in 45a(5), člena 54a, člena 62a(1), 62a(3) ali 62a(4), člena 67a, člena 68(7), člena 76a, člena 77, člena 81(3), člena 85(4) ali 85(5), členov 87(4), 87(5), 87(6), 87(7) in 87(8), člena 89(3), člena 90(5), člena 91(3), členov 97(5), 97(6) in 97(7), členov 98(7) in 98(8), člena 103(3), člena 105(6), člena 110(4), členov 111(7) in 111(8), člena 113(6), členov 115(3) in 115(5), členov 116(5), 116(6) in 116(7), členov 124(9) in 124(10) ter člena 132(9) se prenese na Komisijo za obdobje pet let od ... (12). Komisija najkasneje devet mesecev pred koncem tega obdobja petih let pripravi poročilo v zvezi s prenesenimi pooblastili. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred iztekom tega obdobja nasprotuje takšnemu podaljšanju.

Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in mogoče razloge za preklic.

Z odločitvijo o preklicu prenehajo veljati pooblastila, določena v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v njej. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata proti delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.

Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarja proti delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, določen v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila, da ne nameravata vložiti ugovora.

Če Evropski parlament ali Svet ugovarja proti delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja proti delegiranemu aktu, navede obrazložitev za to.

Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev o preklicu začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne izrazita nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet seznanita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca. [Sprememba 28]

Člen 141ba

Nujni postopek

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti po tem členu, začnejo nemudoma veljati in se uporabljajo, dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. Komisija v uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o sprejetju delegiranega akta utemelji uporabo postopka v nujnih primerih.

2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 141b(5). Komisija v tem primeru brez odlašanja razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet obvesti, da mu nasprotuje. [Sprememba 29]

Člen 141c

Izvedbeni akti – odbor

  Postopek v odboru

[Izpolniti po sprejetju uredbe o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih poteka nadzor, predviden v členu 291(2) PDEU, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu.]

1.

Komisiji pomaga Odbor za neposredna plačila. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).

| 2. | Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

2.

Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ...

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 30.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012.

2

(3)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

3

(4)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  UL L 316, 2.12.2009, str. 1.

5

(6)  UL L 316, 2.12.2009, str. 27.

6

(7)  UL L 316, 2.12.2009, str. 65.

7

(8)  UL L 215, 30.7.1992, str. 85.

8

(9)  UL L 160, 26.6.1999, str. 80.‘

9

(10)  UL L 124, 8.6.1971, str. 1.“

10

(11)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.“

11

(12)

12

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(13)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.
  “

13

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/215

---

Sreda, 4. julij 2012Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ***I

P7_TA(2012)0279

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

2013/C 349 E/24

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0537), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0537),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0295/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili litovski parlament, luksemburška poslanska zbornica ter poljska dieta in senat in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili litovski parlament, luksemburška poslanska zbornica ter poljska dieta in senat in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0161/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 30.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2010)0266

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 (3) daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 (3) daje Komisiji pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

| (3) | Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 1698/2005
  ,
  bi bilo treba
  v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente

  o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvami ali spremembami nekaterih nebistvenih elementov navedene
  uredbe (ES) št. 1698/2005. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.

  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 1698/2005
  ,
  bi bilo treba
  v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente

  o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvami ali spremembami nekaterih nebistvenih elementov navedene
  uredbe (ES) št. 1698/2005. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.

  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1]

| (4) | Da se zagotovi enotna uporaba

  zajamčijo enotni pogoji za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 1698/2005
  ,

  v vseh državah članicah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe

  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  . Razen kadar je izrecno določeno drugače, bi morala Komisija sprejeti navedene izvedbene akte

  Ta pooblastila, razen kadar je izrecno določeno drugače, bi bilo treba izvajati
  v skladu z določbami Uredbe

  Uredbo
  (EU) št. XX/XXXX

  182/2011
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...

  16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi enotna uporaba

  zajamčijo enotni pogoji za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 1698/2005
  ,

  v vseh državah članicah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe

  bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  . Razen kadar je izrecno določeno drugače, bi morala Komisija sprejeti navedene izvedbene akte

  Ta pooblastila, razen kadar je izrecno določeno drugače, bi bilo treba izvajati
  v skladu z določbami Uredbe

  Uredbo
  (EU) št. XX/XXXX

  182/2011
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...

  16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). [Sprememba 2]

| (5) | Nekatere od določb o razvoju podeželja, ki jih je do zdaj Komisija sprejela na podlagi pooblastil, prenesenih nanjo z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se štejejo za tako pomembne, da bi morale biti vključene v navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere od določb o razvoju podeželja, ki jih je do zdaj Komisija sprejela na podlagi pooblastil, prenesenih nanjo z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se štejejo za tako pomembne, da bi morale biti vključene v navedeno uredbo.

| (6) | Da bi bila zagotovljena enotna predstavitev posodobitev nacionalnih strateških načrtov s strani držav članic, bi morala Komisija imeti možnost določiti enotna pravila z izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(6)

Da bi bila zagotovljena enotna predstavitev posodobitev nacionalnih strateških načrtov s strani držav članic, bi morala Komisija imeti možnost določiti enotna pravila z izvedbenimi akti.

| (7) | Države članice in Komisija morajo poročati o spremljanju nacionalnih strategij in strategije Skupnosti. Da bi zmanjšali upravno breme in se izognili podvajanju dela, bi bilo treba število strateških zbirnih poročil, ki jih predloži vsaka država članica, zmanjšati na dve, njihovo vsebino pa poenostaviti. |
| --- | --- |

(7)

Države članice in Komisija morajo poročati o spremljanju nacionalnih strategij in strategije Skupnosti. Da bi zmanjšali upravno breme in se izognili podvajanju dela, bi bilo treba število strateških zbirnih poročil, ki jih predloži vsaka država članica, zmanjšati na dve, njihovo vsebino pa poenostaviti.

| (8) | Da bi zagotovili možnost enotnega in medsebojno primerljivega ocenjevanja programov za razvoj podeželja, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi morala Komisija z izvedbenimi akti sprejeti enotna pravila za predstavitev programov razvoja podeželja. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili možnost enotnega in medsebojno primerljivega ocenjevanja programov za razvoj podeželja, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi morala Komisija z izvedbenimi akti sprejeti enotna pravila za predstavitev programov razvoja podeželja.

| (9) | V interesu pravne varnosti bi morala Komisija odobriti programe razvoja podeželja z izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(9)

V interesu pravne varnosti bi morala Komisija odobriti programe razvoja podeželja z izvedbenimi akti.

| (10) | Za zagotovitev preglednosti in učinkovitosti pri sprejemanju programov razvoja podeželja bi morala Komisija imeti možnost določiti zadevne postopke z izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev preglednosti in učinkovitosti pri sprejemanju programov razvoja podeželja bi morala Komisija imeti možnost določiti zadevne postopke z izvedbenimi akti.

| (11) | Komisija bi z izvedbenimi akti morala tudi sprejemati odločbe o prošnjah za revizijo programov razvoja podeželja, potem ko bi države članice predložile take prošnje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi z izvedbenimi akti morala tudi sprejemati odločbe o prošnjah za revizijo programov razvoja podeželja, potem ko bi države članice predložile take prošnje.

| (12) | Za zagotovitev preglednosti in učinkovitosti pri reviziji programov razvoja podeželja bi morala Komisija določiti zadevne postopke z izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev preglednosti in učinkovitosti pri reviziji programov razvoja podeželja bi morala Komisija določiti zadevne postopke z izvedbenimi akti.

| (13) | Uporaba svetovalnih storitev bi morala pomagati kmetom oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva in ugotoviti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonskimi zahtevami glede upravljanja ter dobrega kmetijskega in okoljskega stanja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (5) in standardi Skupnosti glede varnosti pri delu. Glede na to, da je podpora za uporabo svetovalnih storitev na voljo že več let, bi bilo treba omogočiti bolj individualno prikrojeno uporabo, ki bi bolje odražala individualne potrebe upravičenca. |
| --- | --- |

(13)

Uporaba svetovalnih storitev bi morala pomagati kmetom oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva in ugotoviti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonskimi zahtevami glede upravljanja ter dobrega kmetijskega in okoljskega stanja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (5) in standardi Skupnosti glede varnosti pri delu. Glede na to, da je podpora za uporabo svetovalnih storitev na voljo že več let, bi bilo treba omogočiti bolj individualno prikrojeno uporabo, ki bi bolje odražala individualne potrebe upravičenca.

| (14) | Kot nadaljevalni ukrep po sporočilu Komisije z naslovom „Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ in delu strokovne skupine na visoki ravni za mleko (6) bi bilo treba na vse države članice razširiti sedanje možnosti financiranja, namenjene podpori vzpostavitve in upravnega delovanja skupin proizvajalcev. Vendar, da bi se izognili primerom, v katerih obstaja možnost, da bi bila podpora hkrati dodeljena iz različnih virov, bi bilo treba izvzeti podporo za vzpostavitev skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(14)

Kot nadaljevalni ukrep po sporočilu Komisije z naslovom „Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi“ in delu strokovne skupine na visoki ravni za mleko (6) bi bilo treba na vse države članice razširiti sedanje možnosti financiranja, namenjene podpori vzpostavitve in upravnega delovanja skupin proizvajalcev. Vendar, da bi se izognili primerom, v katerih obstaja možnost, da bi bila podpora hkrati dodeljena iz različnih virov, bi bilo treba izvzeti podporo za vzpostavitev skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.

| (15) | Večletne obveznosti v okviru določenih ukrepov bi se praviloma morale prevzemati za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, bi morala Komisija imeti možnost odobriti programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za posebne vrste obveznosti, pri čemer bi upoštevala posebne okoliščine na nekaterih območjih. |
| --- | --- |

(15)

Večletne obveznosti v okviru določenih ukrepov bi se praviloma morale prevzemati za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, bi morala Komisija imeti možnost odobriti programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za posebne vrste obveznosti, pri čemer bi upoštevala posebne okoliščine na nekaterih območjih.

| (16) | Države članice morajo potrditi razmejitev gorskih območij in območij s posebnimi omejitvami ter razmejiti območja s pomembnimi naravnimi omejitvami. Komisija bi morala z izvedbenimi akti opredeliti posebne določbe, v skladu s katerimi se ta območja potrdijo ali razmejijo, tako da bi bilo zagotovljeno, da vse države članice to izvedejo v skladu z enotnimi merili. |
| --- | --- |

(16)

Države članice morajo potrditi razmejitev gorskih območij in območij s posebnimi omejitvami ter razmejiti območja s pomembnimi naravnimi omejitvami. Komisija bi morala z izvedbenimi akti opredeliti posebne določbe, v skladu s katerimi se ta območja potrdijo ali razmejijo, tako da bi bilo zagotovljeno, da vse države članice to izvedejo v skladu z enotnimi merili.

| (17) | Člen 10 Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (7) zahteva od držav članic, da si z namenom, da okrepijo ekološko usklajenost omrežja Natura 2000, prizadevajo spodbujati ravnanje z značilnostmi krajine, ki so zaradi svoje linearnosti in neprekinjenosti ali vloge povezovanja bistvene za selitev, razširjanje in gensko izmenjavo prosto živečih vrst. Taka območja bi morala biti upravičena do plačil Natura 2000. Vendar je primerno zmanjšati njihov delež v primerjavi z območji, določenimi kot območja Natura 2000, da bi zagotovili, da bi se plačila še naprej uporabljala predvsem za območja, določena kot območja Natura 2000. |
| --- | --- |

(17)

Člen 10 Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (7) zahteva od držav članic, da si z namenom, da okrepijo ekološko usklajenost omrežja Natura 2000, prizadevajo spodbujati ravnanje z značilnostmi krajine, ki so zaradi svoje linearnosti in neprekinjenosti ali vloge povezovanja bistvene za selitev, razširjanje in gensko izmenjavo prosto živečih vrst. Taka območja bi morala biti upravičena do plačil Natura 2000. Vendar je primerno zmanjšati njihov delež v primerjavi z območji, določenimi kot območja Natura 2000, da bi zagotovili, da bi se plačila še naprej uporabljala predvsem za območja, določena kot območja Natura 2000.

| (18) | Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da neizpolnjevanje zahtev obravnava kot manj pomembno ali da ne uporabi znižanja ali ukinitve plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, bi moral prisojni nadzorni organ v naslednjem letu preveriti, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neskladje. Vendar, da bi se olajšalo upravno breme, bi bilo treba proučiti možnost poenostavitve sistema nadaljnjih preverjanj. |
| --- | --- |

(18)

Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da neizpolnjevanje zahtev obravnava kot manj pomembno ali da ne uporabi znižanja ali ukinitve plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, bi moral prisojni nadzorni organ v naslednjem letu preveriti, ali je kmet odpravil zadevno ugotovljeno neskladje. Vendar, da bi se olajšalo upravno breme, bi bilo treba proučiti možnost poenostavitve sistema nadaljnjih preverjanj.

| (19) | Vsaka država članica mora vzpostaviti nacionalno mrežo za podeželje. Da bi bilo zagotovljeno usklajeno in enotno vzpostavljanje različnih nacionalnih mrež za podeželje, bi morala Komisija z izvedbenimi akti določiti podrobnosti glede vzpostavljanja in delovanja navedenih mrež. |
| --- | --- |

(19)

Vsaka država članica mora vzpostaviti nacionalno mrežo za podeželje. Da bi bilo zagotovljeno usklajeno in enotno vzpostavljanje različnih nacionalnih mrež za podeželje, bi morala Komisija z izvedbenimi akti določiti podrobnosti glede vzpostavljanja in delovanja navedenih mrež.

| (20) | Da bi bilo zagotovljeno objektivno in pregledno razdeljevanje odobritev za prevzem obveznosti, ki so na voljo državam članicam, bi morala Komisija z izvedbenimi akti pripraviti letne porazdelitve po državah članicah. Zaradi posebne narave navedenih aktov bi Komisija morala biti pooblaščena, da jih sprejme brez pomoči odbora, določenega v Uredbi (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(20)

Da bi bilo zagotovljeno objektivno in pregledno razdeljevanje odobritev za prevzem obveznosti, ki so na voljo državam članicam, bi morala Komisija z izvedbenimi akti pripraviti letne porazdelitve po državah članicah. Zaradi posebne narave navedenih aktov bi Komisija morala biti pooblaščena, da jih sprejme brez pomoči odbora, določenega v Uredbi (EU) št. 182/2011.

| (21) | Da se ukrep pomoči šteje za združljivega z notranjim trgom, mora vsebovati spodbujevalno prvino ali od upravičenca zahtevati protistoritev. Za pomoč, ki se dodeli retroaktivno, se ne more šteti, da vsebuje potrebno spodbujevalno prvino. Zato bi bilo treba glede ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, predvideti, da se podpora ukine za dejavnosti, opravljene pred predložitvijo vlog za podporo. |
| --- | --- |

(21)

Da se ukrep pomoči šteje za združljivega z notranjim trgom, mora vsebovati spodbujevalno prvino ali od upravičenca zahtevati protistoritev. Za pomoč, ki se dodeli retroaktivno, se ne more šteti, da vsebuje potrebno spodbujevalno prvino. Zato bi bilo treba glede ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, predvideti, da se podpora ukine za dejavnosti, opravljene pred predložitvijo vlog za podporo.

| (22) | Države članice bi morale imeti obveznost, da izvajajo nadzor v skladu s pravili, ki jih mora določiti Komisija z delegiranimi akti, zlasti glede vrste in intenzivnosti nadzora, slednji pa mora biti prilagojen naravi različnih ukrepov razvoja podeželja. Komisija bi poleg tega morala biti pooblaščena, da z izvedbenimi akti določi enotne pogoje za izvajanje nadzora s strani organov držav članic, da bi bilo zagotovljeno usklajeno izvajanje nadzora. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale imeti obveznost, da izvajajo nadzor v skladu s pravili, ki jih mora določiti Komisija z delegiranimi akti, zlasti glede vrste in intenzivnosti nadzora, slednji pa mora biti prilagojen naravi različnih ukrepov razvoja podeželja. Komisija bi poleg tega morala biti pooblaščena, da z izvedbenimi akti določi enotne pogoje za izvajanje nadzora s strani organov držav članic, da bi bilo zagotovljeno usklajeno izvajanje nadzora.

| (23) | V sodelovanju med Komisijo in državami članicami bi bilo treba vzpostaviti skupno omrežje za spremljanje in ocenjevanje. V interesu preglednosti bi ga morala Komisija sprejeti z izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(23)

V sodelovanju med Komisijo in državami članicami bi bilo treba vzpostaviti skupno omrežje za spremljanje in ocenjevanje. V interesu preglednosti bi ga morala Komisija sprejeti z izvedbenimi akti.

| (24) | Države članice morajo vsako leto poslati Komisiji letno poročilo o napredku pri izvajanju svojih programov razvoja podeželja. Komisija bi morala z izvedbenimi akti določiti podrobnosti glede priprave letnih poročil o napredku za posamezne programe za nacionalne mreže za podeželje, da bi bila zagotovljena enotna in primerljiva vsebina. |
| --- | --- |

(24)

Države članice morajo vsako leto poslati Komisiji letno poročilo o napredku pri izvajanju svojih programov razvoja podeželja. Komisija bi morala z izvedbenimi akti določiti podrobnosti glede priprave letnih poročil o napredku za posamezne programe za nacionalne mreže za podeželje, da bi bila zagotovljena enotna in primerljiva vsebina.

| (25) | Treba bi bilo vzpostaviti informacijski sistem, ki bi omogočal varno izmenjavo podatkov skupnega interesa med Komisijo in vsako državo članico. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti enotne pogoje za delovanje navedenega sistema. |
| --- | --- |

(25)

Treba bi bilo vzpostaviti informacijski sistem, ki bi omogočal varno izmenjavo podatkov skupnega interesa med Komisijo in vsako državo članico. Komisija bi morala z izvedbenimi akti sprejeti enotne pogoje za delovanje navedenega sistema.

| (26) | Uredbo (ES) št. 1698/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(26)

Uredbo (ES) št. 1698/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1698/2005 se spremeni:

| (1) | Člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz EKSRP in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije. Pomoč iz EKSRP je v skladu s cilji ekonomske in socialne kohezije, še posebej pa s cilji instrumenta podpore Unije za ribištvo. Da bi zagotovili, da bi bila podpora iz EKSRP skladna tudi z drugimi instrumenti podpore Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti določi posebne ukrepe Unije, s katerimi naj bi se zagotovila taka skladnost.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz EKSRP in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije. Pomoč iz EKSRP je v skladu s cilji ekonomske in socialne kohezije, še posebej pa s cilji instrumenta podpore Unije za ribištvo. Da bi zagotovili, da bi bila podpora iz EKSRP skladna tudi z drugimi instrumenti podpore Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti določi posebne ukrepe Unije, s katerimi naj bi se zagotovila taka skladnost.“

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Nobena podpora iz te uredbe se ne dodeli shemam, ki pridejo v poštev za pomoč v okviru skupne tržne ureditve. Da bi Komisija upoštevala posebne okoliščine na področjih načrtovanja programov, lahko z delegiranimi akti sprejme izjeme tega pravila.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Nobena podpora iz te uredbe se ne dodeli shemam, ki pridejo v poštev za pomoč v okviru skupne tržne ureditve. Da bi Komisija upoštevala posebne okoliščine na področjih načrtovanja programov, lahko z delegiranimi akti sprejme izjeme tega pravila.“

| (2) | V členu 12 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Med programskim obdobjem je mogoče posodabljati nacionalne strateške načrte. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila glede teh posodobitev.“ |
| --- | --- |

(2)

V členu 12 se doda naslednji odstavek:

„3.   Med programskim obdobjem je mogoče posodabljati nacionalne strateške načrte. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila glede teh posodobitev.“

| (3) | V členu 13 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Vsaka država članica predloži Komisiji dve zbirni poročili, ki prikazujeta napredek pri izvajanju njenega nacionalnega strateškega načrta in doseganju ciljev ter njen prispevek k izpolnjevanju strateških smernic Skupnosti. Prvo poročilo se predloži leta 2010, drugo pa leta 2015, in sicer najpozneje 1. oktobra.
  2.   Poročilo opisuje zlasti:






  (a) | dosežke in rezultate programov razvoja podeželja glede na kazalnike, ki so bili določeni v nacionalnem strateškem načrtu; |
| --- | --- | --- |

(3)

V členu 13 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Vsaka država članica predloži Komisiji dve zbirni poročili, ki prikazujeta napredek pri izvajanju njenega nacionalnega strateškega načrta in doseganju ciljev ter njen prispevek k izpolnjevanju strateških smernic Skupnosti. Prvo poročilo se predloži leta 2010, drugo pa leta 2015, in sicer najpozneje 1. oktobra.

2.   Poročilo opisuje zlasti:

(a)

dosežke in rezultate programov razvoja podeželja glede na kazalnike, ki so bili določeni v nacionalnem strateškem načrtu;

| (b) | rezultate sprotnega vrednotenja vsakega programa.“ |
| --- | --- |

(b)

rezultate sprotnega vrednotenja vsakega programa.“

| (4) | V členu 14(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija predloži dve poročili, ki povzemata glavne dosežke, trende in izzive, povezane z izvajanjem nacionalnih strateških načrtov in z izpolnjevanjem strateških smernic Skupnosti. Prvo poročilo se predloži leta 2011, drugo pa leta 2016.“ |
| --- | --- |

(4)

V členu 14(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija predloži dve poročili, ki povzemata glavne dosežke, trende in izzive, povezane z izvajanjem nacionalnih strateških načrtov in z izpolnjevanjem strateških smernic Skupnosti. Prvo poročilo se predloži leta 2011, drugo pa leta 2016.“

| (5) | Člen 18 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:
  „Glede na to ocenjevanje Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotne pogoje za predstavitev programov razvoja podeželja.“ |
| --- | --- | --- |

(5)

Člen 18 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Glede na to ocenjevanje Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotne pogoje za predstavitev programov razvoja podeželja.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija odobri vsak program razvoja podeželja z izvedbenimi akti.
  Z izvedbenimi akti lahko tudi določi postopek za tako odobritev.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija odobri vsak program razvoja podeželja z izvedbenimi akti.

Z izvedbenimi akti lahko tudi določi postopek za tako odobritev.“

| (6) | V členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme odločbe o prošnjah za revizijo programov razvoja podeželja, potem ko države članice predložijo take prošnje.
  Da bi Komisija lahko uporabljala učinkovite in ustrezne postopke, lahko z delegiranimi akti določi pravila glede sprememb, za katere ni potrebna odobritev Komisije ali za katere je odobritev Komisije sicer potrebna, vendar brez pomoči odbora, navedenega v členu 91c.
  Postopkovne določbe za predložitev, oceno in odobritev sprememb sprejme Komisija z izvedbenimi akti.“ |
| --- | --- |

(6)

V členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme odločbe o prošnjah za revizijo programov razvoja podeželja, potem ko države članice predložijo take prošnje.

Da bi Komisija lahko uporabljala učinkovite in ustrezne postopke, lahko z delegiranimi akti določi pravila glede sprememb, za katere ni potrebna odobritev Komisije ali za katere je odobritev Komisije sicer potrebna, vendar brez pomoči odbora, navedenega v členu 91c.

Postopkovne določbe za predložitev, oceno in odobritev sprememb sprejme Komisija z izvedbenimi akti.“

| (7) | V členu 20(d) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | ki podpirajo ustanavljanje skupin proizvajalcev;“ |
| --- | --- | --- |

(7)

V členu 20(d) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

ki podpirajo ustanavljanje skupin proizvajalcev;“

| (8) | Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen:

  „Člen 20a


  Posebni pogoji

  Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 20.“ |
| --- | --- |

(8)

Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen:

„Člen 20a

Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 20.“

| (9) | V členu 24(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Svetovalne storitve
  (tudi določba o tehničnem svetovanju)
  kmetom
  obvezno
  obsegajo najmanj eno ali več od zakonsko predpisanih zahtev po upravljanju ter načel dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz členov 5 in 6 Uredbe (ES) št. 73/2009 ter prilog II in III k navedeni uredbi, po potrebi pa tudi enega ali več standardov varstva pri delu, temelječih na zakonodaji Unije.“
  [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(9)

V členu 24(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Svetovalne storitve
  (tudi določba o tehničnem svetovanju)
  kmetom
  obvezno
  obsegajo najmanj eno ali več od zakonsko predpisanih zahtev po upravljanju ter načel dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz členov 5 in 6 Uredbe (ES) št. 73/2009 ter prilog II in III k navedeni uredbi, po potrebi pa tudi enega ali več standardov varstva pri delu, temelječih na zakonodaji Unije.“

| (10) | V členu 32(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | je namenjena shemam Unije za kakovost hrane ali tistim shemam, ki jih priznavajo države članice, in ustrezajo natančnim merilom, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, da bi zagotovila usklajenost tega ukrepa s politiko in prednostnimi nalogami EU; podpora se ne dodeli shemam, katerih edini cilj je zagotavljanje višje ravni nadzora nad spoštovanjem obveznih standardov iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;“ |
| --- | --- | --- |

(10)

V členu 32(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

je namenjena shemam Unije za kakovost hrane ali tistim shemam, ki jih priznavajo države članice, in ustrezajo natančnim merilom, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, da bi zagotovila usklajenost tega ukrepa s politiko in prednostnimi nalogami EU; podpora se ne dodeli shemam, katerih edini cilj je zagotavljanje višje ravni nadzora nad spoštovanjem obveznih standardov iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;“

| (11) | V členu 33 se doda naslednji odstavek:
  „Podpora se dodeli skupinam proizvajalcem, sestavljenim iz operatorjev, ki aktivno sodelujejo v eni od shem za kakovost hrane, navedenih v členu 32. Poklicnih in/ali medpanožnih organizacij, ki zastopajo enega ali več sektorjev, ni mogoče označiti kot „skupino proizvajalcev“. |
| --- | --- |

(11)

V členu 33 se doda naslednji odstavek:

„Podpora se dodeli skupinam proizvajalcem, sestavljenim iz operatorjev, ki aktivno sodelujejo v eni od shem za kakovost hrane, navedenih v členu 32. Poklicnih in/ali medpanožnih organizacij, ki zastopajo enega ali več sektorjev, ni mogoče označiti kot „skupino proizvajalcev“.

| (12) | V členu 35 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Podpora se dodeli skupinam proizvajalcev, ki jih pristojni organ države članice uradno prizna do 31. decembra 2013. Vendar se podpora ne dodeli za ustanavljanje skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.“ |
| --- | --- |

(12)

V členu 35 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Podpora se dodeli skupinam proizvajalcev, ki jih pristojni organ države članice uradno prizna do 31. decembra 2013. Vendar se podpora ne dodeli za ustanavljanje skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave.“

| (13) | Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen:

  „Člen 36a


  Posebni pogoji

  Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 36.“ |
| --- | --- |

(13)

Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen:

„Člen 36a

Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 36.“

| (14) | V členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I k tej uredbi. Da ne bi bilo prekrivanja med podporo iz člena 20(c)(i) in podporo iz člena 36(a)(iii), Komisija z delegiranimi akti opredeli pravila, ki se nanašajo na pomanjkljivosti, povezane s posebnimi zahtevami, ki jih je uvedla Direktiva 2000/60/ES, in določi pogoje glede zneska letne podpore za plačila, povezana z navedeno direktivo.“ |
| --- | --- |

(14)

V členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I k tej uredbi. Da ne bi bilo prekrivanja med podporo iz člena 20(c)(i) in podporo iz člena 36(a)(iii), Komisija z delegiranimi akti opredeli pravila, ki se nanašajo na pomanjkljivosti, povezane s posebnimi zahtevami, ki jih je uvedla Direktiva 2000/60/ES, in določi pogoje glede zneska letne podpore za plačila, povezana z navedeno direktivo.“

| (15) | V členu 39(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“ |
| --- | --- |

(15)

V členu 39(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“

| (16) | V členu 40(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“ |
| --- | --- |

(16)

V členu 40(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“

| (17) | V členu 41 se doda naslednji odstavek:
  „Da bi bila taka podpora koristna, zadevne naložbe ne smejo povzročati nobenega pomembnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva.“ |
| --- | --- |

(17)

V členu 41 se doda naslednji odstavek:

„Da bi bila taka podpora koristna, zadevne naložbe ne smejo povzročati nobenega pomembnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva.“

| (18) | V členu 43(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Za namene točke (c) prvega pododstavka izraz,kmetje‘ pomeni osebe

  Pomoč iz tega člena lahko koristijo le kmetje ali njihova združenja
  , ki bistven del svojega delovnega časa posvečajo kmetijskim dejavnostim in iz njih črpajo pomemben del svojega dohodka, po merilih, ki jih določi država članica.“
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(18)

V členu 43(1) se doda naslednji pododstavek:

„Za namene točke (c) prvega pododstavka izraz,kmetje‘ pomeni osebe

  Pomoč iz tega člena lahko koristijo le kmetje ali njihova združenja
  , ki bistven del svojega delovnega časa posvečajo kmetijskim dejavnostim in iz njih črpajo pomemben del svojega dohodka, po merilih, ki jih določi država članica.“

| (19) | V členu 47(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“ |
| --- | --- |

(19)

V členu 47(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Te obveznosti se praviloma prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar je potrebno in utemeljeno, lahko Komisija z izvedbenimi akti odobri programe razvoja podeželja, ki vsebujejo daljše obdobje za določene vrste obveznosti.“

| (20) | V členu 49 se doda naslednji odstavek:
  „Da bi bila taka podpora koristna, zadevne naložbe ne smejo povzročati nobenega pomembnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva.“ |
| --- | --- |

(20)

V členu 49 se doda naslednji odstavek:

„Da bi bila taka podpora koristna, zadevne naložbe ne smejo povzročati nobenega pomembnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva.“

| (21) | Člen 50 se spremeni:






  (a) | odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, v skladu s katerimi države članice v svojih programih:






  (a) | potrdijo obstoječo razmejitev na podlagi odstavkov 2 in 3(b) ali jo spremenijo, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Člen 50 se spremeni:

(a)

odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, v skladu s katerimi države članice v svojih programih:

(a)

potrdijo obstoječo razmejitev na podlagi odstavkov 2 in 3(b) ali jo spremenijo, ali

| (b) | razmejijo območja iz odstavka 3(a). |
| --- | --- |

(b)

razmejijo območja iz odstavka 3(a).

5.   Naslednja kmetijska območja so upravičena do plačil iz člena 36(a)(iii):

| (a) | kmetijska območja Natura 2000, določena na podlagi Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (8) in Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(a)

kmetijska območja Natura 2000, določena na podlagi Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (8) in Direktive 92/43/EGS;

| (b) | druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami, ki se nanašajo na kmetovanje, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(b)

druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami, ki se nanašajo na kmetovanje, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS;

| (c) | kmetijska območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(c)

kmetijska območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Naslednja gozdna območja so upravičena do plačil iz člena 36(b)(iv):






  (a) | gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Naslednja gozdna območja so upravičena do plačil iz člena 36(b)(iv):

(a)

gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS;

| (b) | druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami, ki se nanašajo na gozdove, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS.“ |
| --- | --- |

(b)

druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami, ki se nanašajo na gozdove, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS.“

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „9.   Območja, navedena v točki (b) odstavka 5 in točki (b) odstavka 7 tega člena, v posameznem programu razvoja podeželja ne smejo presegati 5 % tistih območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje uporabe navedenega programa.“ |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„9.   Območja, navedena v točki (b) odstavka 5 in točki (b) odstavka 7 tega člena, v posameznem programu razvoja podeželja ne smejo presegati 5 % tistih območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje uporabe navedenega programa.“

| (22) | Člen 51 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost, predvideno v drugem pododstavku, sprejme pristojni organ v naslednjem letu ukrepe, potrebne za preverjanje, ali upravičenec odpravlja zadevne ugotovljene kršitve. Upravičenca je treba obvestiti o ugotovljeni kršitvi in obveznosti za odpravo te kršitve.“ |
| --- | --- | --- |

(22)

Člen 51 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost, predvideno v drugem pododstavku, sprejme pristojni organ v naslednjem letu ukrepe, potrebne za preverjanje, ali upravičenec odpravlja zadevne ugotovljene kršitve. Upravičenca je treba obvestiti o ugotovljeni kršitvi in obveznosti za odpravo te kršitve.“

| (b) | v odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Da bi bila zagotovljena usklajena uporaba znižanj in izključitev plačil v skladu s tem členom, Komisija z delegiranimi akti določi zadevna pravila za uporabo načel transparentnosti in sorazmernosti. Pri tem se upoštevajo teža, obseg, trajanje in ponavljanje kršitve ter naslednja merila:“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Da bi bila zagotovljena usklajena uporaba znižanj in izključitev plačil v skladu s tem členom, Komisija z delegiranimi akti določi zadevna pravila za uporabo načel transparentnosti in sorazmernosti. Pri tem se upoštevajo teža, obseg, trajanje in ponavljanje kršitve ter naslednja merila:“

| (23) | Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen:

  „Člen 52a


  Posebni pogoji

  Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 52.“ |
| --- | --- |

(23)

Pred pododdelkom 1 se vstavi naslednji člen:

„Člen 52a

Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 52.“

| (24) | V členu 53 se doda naslednji odstavek:
  „Za namene tega člena pomeni,član kmetijskega gospodinjstva‘ fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na to, kakšen pravni status daje nacionalna zakonodaja skupini in njenim članom, z izjemo delavcev na kmetiji. Kadar je član kmetijskega gospodinjstva pravna oseba ali skupina pravnih oseb, mora ta član na kmetiji opravljati kmetijsko dejavnost v času vložitve zahtevka za podporo.“ |
| --- | --- |

(24)

V členu 53 se doda naslednji odstavek:

„Za namene tega člena pomeni,član kmetijskega gospodinjstva‘ fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na to, kakšen pravni status daje nacionalna zakonodaja skupini in njenim članom, z izjemo delavcev na kmetiji. Kadar je član kmetijskega gospodinjstva pravna oseba ali skupina pravnih oseb, mora ta član na kmetiji opravljati kmetijsko dejavnost v času vložitve zahtevka za podporo.“

| (25) | Vstavi se naslednji člen:

  „Člen 63a


  Posebni pogoji

  Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 63.“ |
| --- | --- |

(25)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 63a

Posebni pogoji

Da se zagotovi učinkovita in ciljana uporaba finančnih sredstev in da se zagotovi usklajen pristop pri obravnavi upravičencev, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje glede ukrepov, določenih v členu 63.“

| (26) | Člen 66 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Da se zagotovi skladnost z zahtevami politike, prednostnih nalog in zakonodaje Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje glede stopnje prispevkov za tehnično podporo v primeru programov razvoja podeželja, ki se nanašajo tako na regije, ki so upravičene v okviru konvergenčnega cilja, kot tudi na regije, ki niso upravičene v okviru konvergenčnega cilja, ter pogoje za dodeljevanje finančnih sredstev za vzpostavljanje in delovanje nacionalne mreže za podeželje iz člena 68.“ |
| --- | --- | --- |

(26)

Člen 66 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Da se zagotovi skladnost z zahtevami politike, prednostnih nalog in zakonodaje Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje glede stopnje prispevkov za tehnično podporo v primeru programov razvoja podeželja, ki se nanašajo tako na regije, ki so upravičene v okviru konvergenčnega cilja, kot tudi na regije, ki niso upravičene v okviru konvergenčnega cilja, ter pogoje za dodeljevanje finančnih sredstev za vzpostavljanje in delovanje nacionalne mreže za podeželje iz člena 68.“

| (b) | v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija s pomočjo izvedbenih pravil

  aktov
  sprejme pravila glede vzpostavitve in delovanja nacionalne mreže za podeželje.“
  [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija s pomočjo izvedbenih pravil

  aktov
  sprejme pravila glede vzpostavitve in delovanja nacionalne mreže za podeželje.“

| (27) | V členu 69 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti in brez pomoči odbora iz člena 91c določi letno razdelitev zneskov iz odstavka 1 po državah članicah, po odbitku zneskov iz odstavka 2 in ob upoštevanju:






  (a) | zneskov, rezerviranih za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja, |
| --- | --- | --- |

(27)

V členu 69 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti in brez pomoči odbora iz člena 91c določi letno razdelitev zneskov iz odstavka 1 po državah članicah, po odbitku zneskov iz odstavka 2 in ob upoštevanju:

(a)

zneskov, rezerviranih za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja,

| (b) | pretekle učinkovitosti poslovanja ter |
| --- | --- |

(b)

pretekle učinkovitosti poslovanja ter

| (c) | posebnih situacij in potreb, na podlagi objektivnih kriterijev.“ |
| --- | --- |

(c)

posebnih situacij in potreb, na podlagi objektivnih kriterijev.“

| (27a) | V členu 69 se doda naslednji odstavek:




  „5d.
     
  Ne glede na člen 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 se lahko izračun samodejnega preklica finančnih sredstev za države članice, ki se odločijo za regionalne programe, pripravi na ravni države članice.“


  [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(27a)

V členu 69 se doda naslednji odstavek:

„5d.
     
  Ne glede na člen 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 se lahko izračun samodejnega preklica finančnih sredstev za države članice, ki se odločijo za regionalne programe, pripravi na ravni države članice.“

| (28) | V členu 70 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   V sklepu o sprejetju programa za razvoj podeželja mora biti določen največji prispevek iz EKSRP za vsako os. Da bi bila državam članicam omogočena določena stopnja prožnosti glede majhnih prerazporeditev finančnih sredstev iz EKSRP med osmi, Komisija z delegiranimi akti določi mejo prožnosti. Kadar je potrebno, morajo biti v Sklepu jasno prikazana sredstva, odobrena regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja.“ |
| --- | --- |

(28)

V členu 70 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V sklepu o sprejetju programa za razvoj podeželja mora biti določen največji prispevek iz EKSRP za vsako os. Da bi bila državam članicam omogočena določena stopnja prožnosti glede majhnih prerazporeditev finančnih sredstev iz EKSRP med osmi, Komisija z delegiranimi akti določi mejo prožnosti. Kadar je potrebno, morajo biti v Sklepu jasno prikazana sredstva, odobrena regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja.“

| (29) | Člen 71 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Nov izdatek, dodan ob spremembi programa iz člena 19, pride v poštev od datuma, ko Komisija prejme prošnjo za spremembo programa. Države članice so odgovorne za izdatke med datumom, na katerega Komisija prejme njihovo prošnjo za spremembo programa, in datumom sklepa, s katerim se sprememba odobri.
  V primerih nujnih ukrepov zaradi naravnih katastrof lahko programi za razvoj podeželja določajo, da se za spremembe programov upravičenost do pomoči začne z datumom, ki je bolj zgodaj kot datum, naveden v drugem pododstavku.“ |
| --- | --- | --- |

(29)

Člen 71 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Nov izdatek, dodan ob spremembi programa iz člena 19, pride v poštev od datuma, ko Komisija prejme prošnjo za spremembo programa. Države članice so odgovorne za izdatke med datumom, na katerega Komisija prejme njihovo prošnjo za spremembo programa, in datumom sklepa, s katerim se sprememba odobri.

V primerih nujnih ukrepov zaradi naravnih katastrof lahko programi za razvoj podeželja določajo, da se za spremembe programov upravičenost do pomoči začne z datumom, ki je bolj zgodaj kot datum, naveden v drugem pododstavku.“

| (b) | v odstavku 2 se dodajo naslednji pododstavki:
  „Za izdatke, nastale na podlagi ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, se podpora se odobri šele potem, ko se prošnja predloži pristojnemu organu.
  Vendar se zahteva, določena v drugem pododstavku, ne nanaša na ukrepe iz člena 20(a), člena 20(b)(vi), člena 20(c)(i) in (ii), člena 20(d)(i) do (iii), člena 36(a)(i) do (v) in člena 36(b)(i), z izjemo stroškov vzpostavitve iz člena 36(b)(i).“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se dodajo naslednji pododstavki:

„Za izdatke, nastale na podlagi ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, se podpora se odobri šele potem, ko se prošnja predloži pristojnemu organu.

Vendar se zahteva, določena v drugem pododstavku, ne nanaša na ukrepe iz člena 20(a), člena 20(b)(vi), člena 20(c)(i) in (ii), člena 20(d)(i) do (iii), člena 36(a)(i) do (v) in člena 36(b)(i), z izjemo stroškov vzpostavitve iz člena 36(b)(i).“

| (ba) | točka (a) v drugem pododstavku odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:










  „(a) | DDV, razen nepovratni DDV, ki ga dejansko in dokončno plačajo upravičenci“ |
| --- | --- | --- |

(ba)

točka (a) v drugem pododstavku odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

DDV, razen nepovratni DDV, ki ga dejansko in dokončno plačajo upravičenci“

| (bb) | za odstavkom 3 se vstavi naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Delo, ki ga koristniki v okviru ukrepov za razvoj podeželja opravijo z lastnimi delavci, materialom in opremo, je upravičeno do prispevka iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; v teh primerih se znesek, za katerega je upravičen prispevek iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, izračuna na osnovi cenika različnih opravljenih del.“


  [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(bb)

za odstavkom 3 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.
     
  Delo, ki ga koristniki v okviru ukrepov za razvoj podeželja opravijo z lastnimi delavci, materialom in opremo, je upravičeno do prispevka iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; v teh primerih se znesek, za katerega je upravičen prispevek iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, izračuna na osnovi cenika različnih opravljenih del.“

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Ne glede na odstavek 3(b) se lahko prispevek EKSRP izplača tudi v obliki, drugačni kot je nepovratna neposredna pomoč. Da bi bila zagotovljena učinkovita uporaba in usklajeno izvajanje nalog EKSRP ter da bi bili zavarovani finančni interesi Unije, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje za sofinanciranje subvencioniranja obrestnih mer in drugih instrumentov finančnega inženiringa.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Ne glede na odstavek 3(b) se lahko prispevek EKSRP izplača tudi v obliki, drugačni kot je nepovratna neposredna pomoč. Da bi bila zagotovljena učinkovita uporaba in usklajeno izvajanje nalog EKSRP ter da bi bili zavarovani finančni interesi Unije, Komisija z delegiranimi akti sprejme posebne pogoje za sofinanciranje subvencioniranja obrestnih mer in drugih instrumentov finančnega inženiringa.“

| (30) | V členu 74 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice izvajajo nadzor v skladu s pravili, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, pri čemer se ta nadzor nanaša na načela nadzora, sankcije, izključitve in vračilo neupravičeno izplačanih zneskov, prilagojen pa je naravi različnih ukrepov za razvoj podeželja ter ima namen zagotoviti učinkovitost pri njihovem izvajanju in enako obravnavno vseh upravičencev. Komisija z izvedbenimi akti določi enotne pogoje za izvajanje nadzora s strani organov držav članic.“ |
| --- | --- |

(30)

V členu 74 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice izvajajo nadzor v skladu s pravili, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti, pri čemer se ta nadzor nanaša na načela nadzora, sankcije, izključitve in vračilo neupravičeno izplačanih zneskov, prilagojen pa je naravi različnih ukrepov za razvoj podeželja ter ima namen zagotoviti učinkovitost pri njihovem izvajanju in enako obravnavno vseh upravičencev. Komisija z izvedbenimi akti določi enotne pogoje za izvajanje nadzora s strani organov držav članic.“

| (31) | V členu 78 se doda naslednji pododstavek:
  „Za namene točke (f) izraz,bistven predlog za spremembe‘ zajema spremembe, ki zahtevajo odobritev s strani Komisije z izvedbenimi akti, z izjemo sprememb iz drugega pododstavka člena 19(2), in spremembe razdelitve finančnih sredstev po posameznih ukrepih znotraj posamezne osi, spremembe, ki se nanašajo na uvedbo novih ukrepov in vrst dejavnosti ter umik obstoječih ukrepov in vrst dejavnosti.“ |
| --- | --- |

(31)

V členu 78 se doda naslednji pododstavek:

„Za namene točke (f) izraz,bistven predlog za spremembe‘ zajema spremembe, ki zahtevajo odobritev s strani Komisije z izvedbenimi akti, z izjemo sprememb iz drugega pododstavka člena 19(2), in spremembe razdelitve finančnih sredstev po posameznih ukrepih znotraj posamezne osi, spremembe, ki se nanašajo na uvedbo novih ukrepov in vrst dejavnosti ter umik obstoječih ukrepov in vrst dejavnosti.“

| (32) | Člen 80 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 80


  Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja

  Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja se pripravi v sodelovanju med Komisijo in državami članicami, sprejme pa ga Komisija z izvedbenimi akti. Okvir določa omejeno število skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo pri vsakem programu.“ |
| --- | --- |

(32)

Člen 80 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 80

Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja

Okvir skupnega spremljanja in vrednotenja se pripravi v sodelovanju med Komisijo in državami članicami, sprejme pa ga Komisija z izvedbenimi akti. Okvir določa omejeno število skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo pri vsakem programu.“

| (33) | V členu 82 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, ki se nanašajo na letna poročila o napredku za posamezne programe v skladu s členom 66(3).“ |
| --- | --- |

(33)

V členu 82 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, ki se nanašajo na letna poročila o napredku za posamezne programe v skladu s členom 66(3).“

| (34) | V členu 86 se doda naslednji odstavek:
  „9.   Da bi bilo zagotovljeno, da se vrednotenja izvajajo po časovnem načrtu, določenem v tem členu, lahko Komisija z delegiranimi akti določi ustrezne kazni za neupoštevanje teh časovnih načrtov.“ |
| --- | --- |

(34)

V členu 86 se doda naslednji odstavek:

„9.   Da bi bilo zagotovljeno, da se vrednotenja izvajajo po časovnem načrtu, določenem v tem členu, lahko Komisija z delegiranimi akti določi ustrezne kazni za neupoštevanje teh časovnih načrtov.“

| (35) | V Naslov IX se stavi naslednji člen:

  „Člen 89a


  Izmenjava informacij in dokumentov

  Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostavi informacijski sistem, ki omogoča varno izmenjavo podatkov skupnega interesa med Komisijo in vsako državo članico. Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotne pogoje za delovanje navedenega sistema.“ |
| --- | --- |

(35)

V Naslov IX se stavi naslednji člen:

„Člen 89a

Izmenjava informacij in dokumentov

Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostavi informacijski sistem, ki omogoča varno izmenjavo podatkov skupnega interesa med Komisijo in vsako državo članico. Komisija z izvedbenimi akti sprejme enotne pogoje za delovanje navedenega sistema.“

| (36) | Člena 90 in 91 se črtata. |
| --- | --- |

(36)

Člena 90 in 91 se črtata.

| (37) | Vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 91a


  Pooblastila Komisije

  Kadar se na Komisijo prenesejo pristojnosti, deluje v skladu s postopkom iz člena 91b v primeru delegiranih aktov in v skladu s postopkom iz člena 91c v primeru izvedbenih aktov, razen kadar ta uredba izrecno določa drugače.

  Člen 91b


  Delegirani akti

  1.   Komisiji se pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podelijo za nedoločen čas

  je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu
  .

  Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

  2.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila.

  Pooblastilo iz člena 5(2) in (6), drugega pododstavka člena 19(2), člena 20a, člena 32(1)b, člena 36a, člena 38(2), člena 51(4), členov 52a in 63a, člena 66(2), člena 70(1), člena 71(5), prvega stavka člena 74(4), člena 86(9) in člena 92(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (9). Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem obdobja petih let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.



  Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter morebitne razloge za preklic.



  3.
     Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedeni

  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej
  odločitvi. Odločitev
  o preklicu
  začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v navedeni odločitvi

  dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden
  . Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.


  3.   Evropski parlament ali Svet lahko vloži ugovor zoper delegirani akt v dveh mesecih od dneva uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za [dva] meseca.


  Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.


  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet oba obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.


  Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja zoper delegirani akt, navede razloge za svoje ugovarjanje.



  4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  5.
     
  Delegiran akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 9]


  Člen 91c


  Izvedbeni akti – odbor



  [Se dopolni po sprejetju uredbe o pravilih in splošnih načelih za nadzorovanje, določeno v členu 291(2) PDEU, o kateri trenutno razpravljata EP in Svet.]




  1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za razvoj podeželja. Ta odbor je odbor v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).




  2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.


  [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(37)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 91a

Pooblastila Komisije

Kadar se na Komisijo prenesejo pristojnosti, deluje v skladu s postopkom iz člena 91b v primeru delegiranih aktov in v skladu s postopkom iz člena 91c v primeru izvedbenih aktov, razen kadar ta uredba izrecno določa drugače.

Člen 91b

Delegirani akti

1.   Komisiji se pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podelijo za nedoločen čas

  je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu
  .

Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila.

  Pooblastilo iz člena 5(2) in (6), drugega pododstavka člena 19(2), člena 20a, člena 32(1)b, člena 36a, člena 38(2), člena 51(4), členov 52a in 63a, člena 66(2), člena 70(1), člena 71(5), prvega stavka člena 74(4), člena 86(9) in člena 92(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (9). Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem obdobja petih let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter morebitne razloge za preklic.

3.
     Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedeni

  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej
  odločitvi. Odločitev
  o preklicu
  začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v navedeni odločitvi

  dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden
  . Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko vloži ugovor zoper delegirani akt v dveh mesecih od dneva uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za [dva] meseca.

Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet oba obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja zoper delegirani akt, navede razloge za svoje ugovarjanje.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegiran akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 9]

Člen 91c

Izvedbeni akti – odbor

[Se dopolni po sprejetju uredbe o pravilih in splošnih načelih za nadzorovanje, določeno v členu 291(2) PDEU, o kateri trenutno razpravljata EP in Svet.]

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za razvoj podeželja. Ta odbor je odbor v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

| (38) | V členu 92 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če bi bili potrebni posebni ukrepi za olajšanje prehoda iz veljavnega sistema na sistem, ki ga uvaja ta uredba, take ukrepe sprejme Komisija z delegiranimi akti.“ |
| --- | --- |

(38)

V členu 92 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Če bi bili potrebni posebni ukrepi za olajšanje prehoda iz veljavnega sistema na sistem, ki ga uvaja ta uredba, take ukrepe sprejme Komisija z delegiranimi akti.“

| (39) | V Prilogi I se opomba pod črto (***) nadomesti z naslednjim:






  „(***) | Da bi bile upoštevane posebne razmere, ki obstajajo na Malti, lahko Komisija z delegiranimi akti določi najnižji znesek pomoči za proizvodne sektorje, ki imajo izjemno nizek donos.“ |
| --- | --- | --- |

(39)

V Prilogi I se opomba pod črto (***) nadomesti z naslednjim:

„(***)

Da bi bile upoštevane posebne razmere, ki obstajajo na Malti, lahko Komisija z delegiranimi akti določi najnižji znesek pomoči za proizvodne sektorje, ki imajo izjemno nizek donos.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 30.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012.

2

(3)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

3

(4)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

5

(6)  COM(2009)0591, 28.10.2009.

6

(7)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

7

(8)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.“

8

(9)

9

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(10)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.
  “

10

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/231

---

Sreda, 4. julij 2012Skupna ureditev kmetijskih trgov in posebne določbe za nekatere kmetijske proizvode ***I

P7_TA(2012)0280

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD))

2013/C 349 E/25

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0799), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0799),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0008/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0008/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili luksemburška poslanska zbornica, poljska dieta in senat in švedski parlament in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili luksemburška poslanska zbornica, poljska dieta in senat in švedski parlament in v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0322/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0322/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 89.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2010)0385

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT")

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") (3) je bila večkrat spremenjena. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe so potrebne dodatne spremembe, da se pooblastila, podeljena Evropskemu parlamentu in Svetu, in zlasti tista, podeljena Komisiji, uskladijo s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Zaradi obsega teh sprememb je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 1234/2007 in jo nadomestiti z novo enotno uredbo o skupni ureditvi trgov. V interesu tehnične poenostavitve je primerno v to uredbo vključiti Uredbo Sveta (EGS) št. 922/72 z dne 2. maja 1972 o določitvi splošnih pravil za dodeljevanje pomoči v zvezi s sviloprejkami za gojitveno leto 1972/73 (4). Zato je treba razveljaviti tudi Uredbo (EGS) št. 922/72. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") (3) je bila večkrat spremenjena. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe so potrebne dodatne spremembe, da se pooblastila, podeljena Evropskemu parlamentu in Svetu, in zlasti tista, podeljena Komisiji, uskladijo s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Zaradi obsega teh sprememb je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 1234/2007 in jo nadomestiti z novo enotno uredbo o skupni ureditvi trgov. V interesu tehnične poenostavitve je primerno v to uredbo vključiti Uredbo Sveta (EGS) št. 922/72 z dne 2. maja 1972 o določitvi splošnih pravil za dodeljevanje pomoči v zvezi s sviloprejkami za gojitveno leto 1972/73 (4). Zato je treba razveljaviti tudi Uredbo (EGS) št. 922/72.

| (2) | Na podlagi člena 43(3) Pogodbe Svet sprejme ukrepe o določitvi cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev. Kadar velja člen 43(3) Pogodbe, bi morala ta uredba zaradi jasnosti izrecno navajati dejstvo, da bo Svet na tej podlagi sprejel ukrepe.
  [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 43(3) Pogodbe Svet sprejme ukrepe o določitvi cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev. Kadar velja člen 43(3) Pogodbe, bi morala ta uredba zaradi jasnosti izrecno navajati dejstvo, da bo Svet na tej podlagi sprejel ukrepe.
  [Sprememba 1]

| (3) | Ta uredba bi morala vsebovati vse bistvene elemente enotne skupne ureditve trgov. Določanje cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev je v nekaterih primerih neločljivo povezano s temi osnovnimi elementi. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba bi morala vsebovati vse bistvene elemente enotne skupne ureditve trgov. Določanje cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev je v nekaterih primerih neločljivo povezano s temi osnovnimi elementi.

| (4) | Komisija bi morala imeti pooblastilo

  Da bi zagotovili pravilno delovanje te uredbe, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov, v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom

  da se ji omogoči
  , da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente te uredbe. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. Pri tem bi bilo treba ustrezno upoštevati regionalne in lokalne organe, na otoške, redko poseljene ali gorske regije ter najbolj oddaljene regije, da se omejitve, zaradi katerih so te že prizadete, ob sedanji krizi ne bi poslabšale. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Komisija bi morala imeti pooblastilo

  Da bi zagotovili pravilno delovanje te uredbe, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov, v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom

  da se ji omogoči
  , da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente te uredbe. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. Pri tem bi bilo treba ustrezno upoštevati regionalne in lokalne organe, na otoške, redko poseljene ali gorske regije ter najbolj oddaljene regije, da se omejitve, zaradi katerih so te že prizadete, ob sedanji krizi ne bi poslabšale. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 2]

| (5) | Za izjemne primere bi bilo treba določiti uporabo nujnega postopka, kjer je to potrebno za učinkovit in uspešen odziv na morebitne ali dejanske motnje na trgu. Izbira nujnega postopka bi morala biti upravičena, prav tako je treba določiti primere, v katerih naj se uporabi nujni postopek. |
| --- | --- |

(5)

Za izjemne primere bi bilo treba določiti uporabo nujnega postopka, kjer je to potrebno za učinkovit in uspešen odziv na morebitne ali dejanske motnje na trgu. Izbira nujnega postopka bi morala biti upravičena, prav tako je treba določiti primere, v katerih naj se uporabi nujni postopek.

| (6) | V skladu s členom 291 Pogodbe morajo biti države članice odgovorne za izvajanje skupne ureditve kmetijskih trgov (v nadaljnjem besedilu: SUT), kot je določena v tej uredbi. Da se zagotovi enotno izvajanje SUT v državah članicah in prepreči nepoštena konkurenca ali diskriminacija med izvajalci, bi morala biti Komisija zmožna sprejeti izvedbene akte v skladu s členom 291(2) Pogodbe. Komisiji je zato treba v skladu s to določbo podeliti izvedbena pooblastila, zlasti v zvezi z enotnimi pogoji, po katerih je treba izvajati ukrepe upravljanja trga, enotnimi pogoji za izvajanje shem pomoči in za uporabo predpisov o trženju in proizvodnji, in v zvezi s predpisi o trgovanju s tretjimi državami. Komisija bi morala določiti tudi minimalni okvir nadzora, ki ga morajo izvajati države članice. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 291 Pogodbe morajo biti države članice odgovorne za izvajanje skupne ureditve kmetijskih trgov (v nadaljnjem besedilu: SUT), kot je določena v tej uredbi. Da se zagotovi enotno izvajanje SUT v državah članicah in prepreči nepoštena konkurenca ali diskriminacija med izvajalci, bi morala biti Komisija zmožna sprejeti izvedbene akte v skladu s členom 291(2) Pogodbe. Komisiji je zato treba v skladu s to določbo podeliti izvedbena pooblastila, zlasti v zvezi z enotnimi pogoji, po katerih je treba izvajati ukrepe upravljanja trga, enotnimi pogoji za izvajanje shem pomoči in za uporabo predpisov o trženju in proizvodnji, in v zvezi s predpisi o trgovanju s tretjimi državami. Komisija bi morala določiti tudi minimalni okvir nadzora, ki ga morajo izvajati države članice.

| (7) | Da se obenem zagotovi učinkovitost shem na podlagi enotne SUT, bi bilo treba Komisiji podeliti potrebna pooblastila za ukrepe upravljanja trga in dnevne naloge upravljanja. Za nemoteno delovanje enotne SUT bi bilo treba Komisiji tudi podeliti pooblastila za urejanje nekaterih zadev tehnične narave in za sprejetje predpisov o obvestilih, informacijah in poročanju ter postopkih in tehničnih merilih v zvezi s proizvodi in upravljavci, ki so upravičeni do tržne podpore. Da se obenem zagotovi ustrezno delovanje SUT, bi morala Komisija določiti zlasti datume, časovne omejitve, operativne dogodke za menjalne tečaje, reprezentativna obdobja in obrestne mere in, kar zadeva sheme pomoči, bi morala biti Komisija pooblaščena, da zlasti s pravno podlago določi pomoč in sprejme predpise o upravljanju, spremljanju in vrednotenju programov, o objavljanju izplačanih zneskov pomoči, in predpise o izvajanju načrtov socialnih shem. Komisija bi morala biti pooblaščena za določanje postopkov v zvezi s plačili pomoči in predujmi pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Da se obenem zagotovi učinkovitost shem na podlagi enotne SUT, bi bilo treba Komisiji podeliti potrebna pooblastila za ukrepe upravljanja trga in dnevne naloge upravljanja. Za nemoteno delovanje enotne SUT bi bilo treba Komisiji tudi podeliti pooblastila za urejanje nekaterih zadev tehnične narave in za sprejetje predpisov o obvestilih, informacijah in poročanju ter postopkih in tehničnih merilih v zvezi s proizvodi in upravljavci, ki so upravičeni do tržne podpore. Da se obenem zagotovi ustrezno delovanje SUT, bi morala Komisija določiti zlasti datume, časovne omejitve, operativne dogodke za menjalne tečaje, reprezentativna obdobja in obrestne mere in, kar zadeva sheme pomoči, bi morala biti Komisija pooblaščena, da zlasti s pravno podlago določi pomoč in sprejme predpise o upravljanju, spremljanju in vrednotenju programov, o objavljanju izplačanih zneskov pomoči, in predpise o izvajanju načrtov socialnih shem. Komisija bi morala biti pooblaščena za določanje postopkov v zvezi s plačili pomoči in predujmi pomoči.

| (8) | Za dosego ciljev enotne SUT in upoštevanje njenih načel bi morala biti Komisija pooblaščena tudi, da sprejema predpise, vključno s predpisi o upravljanju shem, katerih namen je omejiti proizvodnjo mleka, sladkorja in vina, ter predpisi o inšpekcijah in pregledih, obenem pa bi morala biti pooblaščena, da določi zneske varščin, določi pravila in postopke glede izterjave neupravičenih izplačil in sprejme predpise o pogodbah v zvezi s tržno podporo. |
| --- | --- |

(8)

Za dosego ciljev enotne SUT in upoštevanje njenih načel bi morala biti Komisija pooblaščena tudi, da sprejema predpise, vključno s predpisi o upravljanju shem, katerih namen je omejiti proizvodnjo mleka, sladkorja in vina, ter predpisi o inšpekcijah in pregledih, obenem pa bi morala biti pooblaščena, da določi zneske varščin, določi pravila in postopke glede izterjave neupravičenih izplačil in sprejme predpise o pogodbah v zvezi s tržno podporo.

| (9) | V vinskem sektorju bi morala biti Komisija pooblaščena, da zagotovi skladnost zahtevkov za zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe ter tradicionalnih poimenovanj s pogoji iz te uredbe, da se zagotovi enotna uporaba po vsej Uniji. Kar zadeva predstavitev in označevanje proizvodov iz vinskega sektorja, bi morala biti Komisija pristojna, da sprejme vse potrebne predpise v zvezi s postopki, uradnimi obvestili in tehničnimi merili. |
| --- | --- |

(9)

V vinskem sektorju bi morala biti Komisija pooblaščena, da zagotovi skladnost zahtevkov za zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe ter tradicionalnih poimenovanj s pogoji iz te uredbe, da se zagotovi enotna uporaba po vsej Uniji. Kar zadeva predstavitev in označevanje proizvodov iz vinskega sektorja, bi morala biti Komisija pristojna, da sprejme vse potrebne predpise v zvezi s postopki, uradnimi obvestili in tehničnimi merili.

| (10) | Da se uresničijo cilji zakonodajnega okvira iz te uredbe, bi morala imeti Komisija pooblastila za stalno spremljanje nekaterih dejavnosti organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev, medpanožnih organizacij in organizacij upravljavcev. Da se ohrani struktura, določena z enotno SUT, in njeni osnovni parametri, bi morala biti Komisija pristojna, da sprejme vse potrebne predpise v zvezi z izrednimi tržnimi ukrepi in izrednimi ukrepi upravljanja, katerih namen je rešiti nujne in nepredvidljive probleme v eni ali več držav članic. |
| --- | --- |

(10)

Da se uresničijo cilji zakonodajnega okvira iz te uredbe, bi morala imeti Komisija pooblastila za stalno spremljanje nekaterih dejavnosti organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev, medpanožnih organizacij in organizacij upravljavcev. Da se ohrani struktura, določena z enotno SUT, in njeni osnovni parametri, bi morala biti Komisija pristojna, da sprejme vse potrebne predpise v zvezi z izrednimi tržnimi ukrepi in izrednimi ukrepi upravljanja, katerih namen je rešiti nujne in nepredvidljive probleme v eni ali več držav članic.

| (11) | Razen če ni izrecno določeno drugače, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte v skladu z določbami Uredbe (EU) št. XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o [naslov uredbe].

  Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (5). [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(11)

Razen če ni izrecno določeno drugače, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte v skladu z določbami Uredbe (EU) št. XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o [naslov uredbe].

  Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (5). [Sprememba 3]

| (12) | Komisija bi morala biti pooblaščena, da brez pomoči odbora

  uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011
  sprejme izvedbene akte o nekaterih ukrepih na podlagi te uredbe, za katere je potrebno takojšnje ukrepanje ali pri katerih gre zgolj za uporabo splošnih določb pri specifičnih okoliščinah, brez diskrecije. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala biti pooblaščena, da brez pomoči odbora

  uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011
  sprejme izvedbene akte o nekaterih ukrepih na podlagi te uredbe, za katere je potrebno takojšnje ukrepanje ali pri katerih gre zgolj za uporabo splošnih določb pri specifičnih okoliščinah, brez diskrecije. [Sprememba 4]

| (13) | Komisija bi morala biti obenem pooblaščena, da izvaja nekatere upravne ali upravljavske naloge, ki ne pomenijo sprejemanja delegiranih ali izvedbenih aktov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala biti obenem pooblaščena, da izvaja nekatere upravne ali upravljavske naloge, ki ne pomenijo sprejemanja delegiranih ali izvedbenih aktov.

| (14) | Zaradi zamenjave z novo enotno uredbo o SUT ne bi smele postati vprašljive politične odločitve, sprejete v preteklih letih v okviru skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP). Namen te uredbe bi moral torej biti zgolj uskladitev pooblastil, podeljenih Komisiji, s Pogodbo. Uredba torej ne sme preklicati ali spreminjati obstoječih določb, za katere še vedno velja obstoječa utemeljitev, razen če so te določbe zastarele, prav tako ne sme predvideti sprejetja novih predpisov ali ukrepov. Izjeme od tega pristopa zadevajo razdeljevanje prehrambnih izdelkov najbolj ogroženim osebam v Uniji in pomoč, ki se dodeli v okviru nemškega alkoholnega monopola. Določbe o tržnih standardih odražajo predloge, predstavljene v okviru celovite revizije politike kakovosti. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi zamenjave z novo enotno uredbo o SUT ne bi smele postati vprašljive politične odločitve, sprejete v preteklih letih v okviru skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP). Namen te uredbe bi moral torej biti zgolj uskladitev pooblastil, podeljenih Komisiji, s Pogodbo. Uredba torej ne sme preklicati ali spreminjati obstoječih določb, za katere še vedno velja obstoječa utemeljitev, razen če so te določbe zastarele, prav tako ne sme predvideti sprejetja novih predpisov ali ukrepov. Izjeme od tega pristopa zadevajo razdeljevanje prehrambnih izdelkov najbolj ogroženim osebam v Uniji in pomoč, ki se dodeli v okviru nemškega alkoholnega monopola. Določbe o tržnih standardih odražajo predloge, predstavljene v okviru celovite revizije politike kakovosti.

| (15) | Določiti bi bilo treba tržna leta za žita, riž, sladkor, posušeno krmo, semena, oljčno olje in namizne oljke, lan in konopljo, banane, mleko in mlečne izdelke ter sviloprejke, ki morajo v glavnem biti prilagojena biološkim proizvodnim ciklom vsakega od teh proizvodov. |
| --- | --- |

(15)

Določiti bi bilo treba tržna leta za žita, riž, sladkor, posušeno krmo, semena, oljčno olje in namizne oljke, lan in konopljo, banane, mleko in mlečne izdelke ter sviloprejke, ki morajo v glavnem biti prilagojena biološkim proizvodnim ciklom vsakega od teh proizvodov.

| (16) | Da bi se stabilizirali trgi in zagotovil primeren življenjski standard za kmetijsko skupnost, je bil oblikovan diferenciran sistem zaščite cen za različne sektorje, vzporedno z uvedbo neposrednih podpornih shem ter ob upoštevanju različnih potreb v vsakem od teh sektorjev na eni strani in medsebojnih odvisnosti med različnimi sektorji na drugi strani. Ti ukrepi so bodisi v obliki javne intervencije bodisi izplačila pomoči za zasebno skladiščenje proizvodov sektorjev žit, riža, sladkorja, oljčnega olja in namiznih oljk, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa. Glede na cilje naknadnih sprememb Uredbe (ES) št. 1234/2007, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2009 z dne 19. januarja 2009 o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb (ES) št. 247/2006, (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1405/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. 479/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 1883/78, (EGS) št. 1254/89, (EGS) št. 2247/89, (EGS) št. 2055/93, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 2596/97, (ES) št. 1182/2005 in (ES) št. 315/2007 (6), in na podlagi tamkajšnje utemeljitve, je torej treba ohraniti cenovne podporne ukrepe, kadar so predvideni v instrumentih, kakor so bili oblikovani v preteklosti, brez bistvenih sprememb v primerjavi s prejšnjo pravno ureditvijo. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se stabilizirali trgi in zagotovil primeren življenjski standard za kmetijsko skupnost, je bil oblikovan diferenciran sistem zaščite cen za različne sektorje, vzporedno z uvedbo neposrednih podpornih shem ter ob upoštevanju različnih potreb v vsakem od teh sektorjev na eni strani in medsebojnih odvisnosti med različnimi sektorji na drugi strani. Ti ukrepi so bodisi v obliki javne intervencije bodisi izplačila pomoči za zasebno skladiščenje proizvodov sektorjev žit, riža, sladkorja, oljčnega olja in namiznih oljk, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa. Glede na cilje naknadnih sprememb Uredbe (ES) št. 1234/2007, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2009 z dne 19. januarja 2009 o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb (ES) št. 247/2006, (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1405/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. 479/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 1883/78, (EGS) št. 1254/89, (EGS) št. 2247/89, (EGS) št. 2055/93, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 2596/97, (ES) št. 1182/2005 in (ES) št. 315/2007 (6), in na podlagi tamkajšnje utemeljitve, je torej treba ohraniti cenovne podporne ukrepe, kadar so predvideni v instrumentih, kakor so bili oblikovani v preteklosti, brez bistvenih sprememb v primerjavi s prejšnjo pravno ureditvijo.

| (17) | Zaradi jasnosti in preglednosti je treba za določbe, ki urejajo te ukrepe, predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba ohraniti politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. Zaradi tega je ustrezno razlikovati med referenčnimi in intervencijskimi cenami. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi jasnosti in preglednosti je treba za določbe, ki urejajo te ukrepe, predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba ohraniti politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. Zaradi tega je ustrezno razlikovati med referenčnimi in intervencijskimi cenami.

| (18) | SUT za žita, goveje in telečje meso ter mleko in mlečne izdelke so vsebovale določbe, v skladu s katerimi je bil Svet skladno s postopkom, določenim v členu 37(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pooblaščen, da spremeni ravni cen. Zaradi občutljivosti cenovnih sistemov bi bilo treba jasno navesti, da možnost spreminjanja ravni cen v skladu s členom 43(2) Pogodbe obstaja v vseh sektorjih, ki jih zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(18)

SUT za žita, goveje in telečje meso ter mleko in mlečne izdelke so vsebovale določbe, v skladu s katerimi je bil Svet skladno s postopkom, določenim v členu 37(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pooblaščen, da spremeni ravni cen. Zaradi občutljivosti cenovnih sistemov bi bilo treba jasno navesti, da možnost spreminjanja ravni cen v skladu s členom 43(2) Pogodbe obstaja v vseh sektorjih, ki jih zajema ta uredba.

| (19) | Določiti bi bilo treba referenčne cene za standardno kakovost belega in surovega sladkorja. Ta standardna kakovost bi morala biti povprečna kakovost, ki je reprezentativna za sladkor, proizveden v Uniji, in jo je treba opredeliti na podlagi meril, ki se uporabljajo v trgovini s sladkorjem. Standardno kakovost bi moralo biti mogoče tudi preveriti in spremeniti, da bi se upoštevalo zlasti komercialne zahteve in razvoj na področju tehnične analize. |
| --- | --- |

(19)

Določiti bi bilo treba referenčne cene za standardno kakovost belega in surovega sladkorja. Ta standardna kakovost bi morala biti povprečna kakovost, ki je reprezentativna za sladkor, proizveden v Uniji, in jo je treba opredeliti na podlagi meril, ki se uporabljajo v trgovini s sladkorjem. Standardno kakovost bi moralo biti mogoče tudi preveriti in spremeniti, da bi se upoštevalo zlasti komercialne zahteve in razvoj na področju tehnične analize.

| (20) | Da bi zagotovili zanesljive podatke o cenah sladkorja na trgu Unije, bi bilo treba sistem poročanja o cenah, določen v tej uredbi, vključiti v to uredbo in na podlagi tega bi bilo treba določiti raven tržnih cen za beli sladkor. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili zanesljive podatke o cenah sladkorja na trgu Unije, bi bilo treba sistem poročanja o cenah, določen v tej uredbi, vključiti v to uredbo in na podlagi tega bi bilo treba določiti raven tržnih cen za beli sladkor.

| (21) | Na podlagi sprememb, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 72/2009, se za nekatera obdobja leta uvede sistem intervencij za žita, riž, maslo in posneto mleko v prahu. Za izdelke iz govejega, telečjega in svinjskega mesa ter masla bi morala biti začetek in konec javne intervencije odvisna od ravni tržne cene v posameznem obdobju. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi sprememb, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 72/2009, se za nekatera obdobja leta uvede sistem intervencij za žita, riž, maslo in posneto mleko v prahu. Za izdelke iz govejega, telečjega in svinjskega mesa ter masla bi morala biti začetek in konec javne intervencije odvisna od ravni tržne cene v posameznem obdobju.

| (22) | Raven cen, po kateri bi bilo treba izvajati odkup z javno intervencijo, je bila v preteklosti znižana v okviru SUT za žita, riž ter goveje in telečje meso in določena z uvedbo shem neposrednih podpor v teh sektorjih. Pomoč v okviru navedenih shem na eni strani in intervencijske cene na drugi so zato tesno povezane. Za proizvode sektorja mleka in mlečnih izdelkov je bila ta raven cen določena zaradi pospeševanja porabe zadevnih proizvodov in izboljšanja njihove konkurenčnosti. Te politične odločitve še vedno veljajo. |
| --- | --- |

(22)

Raven cen, po kateri bi bilo treba izvajati odkup z javno intervencijo, je bila v preteklosti znižana v okviru SUT za žita, riž ter goveje in telečje meso in določena z uvedbo shem neposrednih podpor v teh sektorjih. Pomoč v okviru navedenih shem na eni strani in intervencijske cene na drugi so zato tesno povezane. Za proizvode sektorja mleka in mlečnih izdelkov je bila ta raven cen določena zaradi pospeševanja porabe zadevnih proizvodov in izboljšanja njihove konkurenčnosti. Te politične odločitve še vedno veljajo.

| (23) | V tej uredbi bi bilo treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov, odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe bi bilo treba sprejeti na način, s katerim bi se bilo mogoče izogniti motnjam na trgu in ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev. |
| --- | --- |

(23)

V tej uredbi bi bilo treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov, odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe bi bilo treba sprejeti na način, s katerim bi se bilo mogoče izogniti motnjam na trgu in ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev.

| (24) | Cilji SKP, kot so opredeljeni v členu 39(1) Pogodbe, vključujejo stabilizacijo trgov in zagotavljanje, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. Z leti je shema razdeljevanja hrane omogočila uspešno uresničitev obeh ciljev. Še naprej bi morala omogočati uresničevanje ciljev SKP in pripomoči k doseganju ciljev kohezije. Vendar so zaporedne reforme SKP povzročile postopno zmanjšanje intervencijskih zalog ter tudi razpona razpoložljivih proizvodov. Posledično morajo nakupi na trgu postati stalni vir dobave v okviru sheme. |
| --- | --- |

(24)

Cilji SKP, kot so opredeljeni v členu 39(1) Pogodbe, vključujejo stabilizacijo trgov in zagotavljanje, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. Z leti je shema razdeljevanja hrane omogočila uspešno uresničitev obeh ciljev. Še naprej bi morala omogočati uresničevanje ciljev SKP in pripomoči k doseganju ciljev kohezije. Vendar so zaporedne reforme SKP povzročile postopno zmanjšanje intervencijskih zalog ter tudi razpona razpoložljivih proizvodov. Posledično morajo nakupi na trgu postati stalni vir dobave v okviru sheme.

| (25) | Da se zagotovi dobro upravljanje s proračunom in da bo mogoče polno izkoristiti kohezijsko razsežnost sheme Unije, je treba določiti fiksni prag pomoči Unije in državam članicam omogočiti sofinanciranje programa razdeljevanja hrane. Izkušnje obenem kažejo, da shema potrebuje dolgoročnejšo perspektivo. Komisija bi morala zato določiti triletne načrte za izvedbo sheme, države članice pa morajo pripraviti nacionalne programe razdeljevanja hrane skupaj z njihovimi cilji in prednostnimi nalogami glede sheme, vključno s prehranskimi vidiki. Obenem morajo države članice izvesti primerna administrativna in fizična preverjanja ter v primeru nepravilnosti določiti kazni, da se zagotovi izvajanje triletnega načrta v skladu z veljavnimi pravili. |
| --- | --- |

(25)

Da se zagotovi dobro upravljanje s proračunom in da bo mogoče polno izkoristiti kohezijsko razsežnost sheme Unije, je treba določiti fiksni prag pomoči Unije in državam članicam omogočiti sofinanciranje programa razdeljevanja hrane. Izkušnje obenem kažejo, da shema potrebuje dolgoročnejšo perspektivo. Komisija bi morala zato določiti triletne načrte za izvedbo sheme, države članice pa morajo pripraviti nacionalne programe razdeljevanja hrane skupaj z njihovimi cilji in prednostnimi nalogami glede sheme, vključno s prehranskimi vidiki. Obenem morajo države članice izvesti primerna administrativna in fizična preverjanja ter v primeru nepravilnosti določiti kazni, da se zagotovi izvajanje triletnega načrta v skladu z veljavnimi pravili.

| (26) | Da se zagotovi pregledno, koherentno in učinkovito delovanje sheme za najbolj ogrožene osebe, bi morala Komisija določiti postopke za sprejetje in revizijo triletnih načrtov in obenem sprejeti te načrte in jih po potrebi revidirati. Komisija bi morala obenem sprejeti določbe o dodatnih elementih, ki naj se vključijo v triletne načrte, pravila za preskrbo s proizvodi ter postopke in časovne omejitve, ki veljajo za umik intervencijskih proizvodov, vključno s prenosi med državami članicami, in predpisi o obliki nacionalnih programov razdeljevanja hrane in letnimi poročili o izvajanju. Da bodo obenem države članice enotno izvajale triletne načrte, bi morala Komisija sprejeti postopke za povračilo stroškov dobrodelnih organizacij, ki jih države članice po lastni presoji obravnavajo kot upravičene, vključno s časovnimi omejitvami in finančnimi pragovi, razpisnimi pogoji ter pogoji, ki veljajo za prehrambne izdelke in preskrbo z njimi. Poleg tega je treba sprejeti predpise o obveznostih držav članic glede pregledov, postopkov in končnih rokov plačil, znižanj v primeru neupoštevanja takih rokov, ter določbe o obračunavanju in naloge, ki jih morajo izpolniti nacionalni intervencijski organi, tudi v primeru prenosov med državami članicami. |
| --- | --- |

(26)

Da se zagotovi pregledno, koherentno in učinkovito delovanje sheme za najbolj ogrožene osebe, bi morala Komisija določiti postopke za sprejetje in revizijo triletnih načrtov in obenem sprejeti te načrte in jih po potrebi revidirati. Komisija bi morala obenem sprejeti določbe o dodatnih elementih, ki naj se vključijo v triletne načrte, pravila za preskrbo s proizvodi ter postopke in časovne omejitve, ki veljajo za umik intervencijskih proizvodov, vključno s prenosi med državami članicami, in predpisi o obliki nacionalnih programov razdeljevanja hrane in letnimi poročili o izvajanju. Da bodo obenem države članice enotno izvajale triletne načrte, bi morala Komisija sprejeti postopke za povračilo stroškov dobrodelnih organizacij, ki jih države članice po lastni presoji obravnavajo kot upravičene, vključno s časovnimi omejitvami in finančnimi pragovi, razpisnimi pogoji ter pogoji, ki veljajo za prehrambne izdelke in preskrbo z njimi. Poleg tega je treba sprejeti predpise o obveznostih držav članic glede pregledov, postopkov in končnih rokov plačil, znižanj v primeru neupoštevanja takih rokov, ter določbe o obračunavanju in naloge, ki jih morajo izpolniti nacionalni intervencijski organi, tudi v primeru prenosov med državami članicami.

| (27) | Ta uredba omogoča dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih izdelkov masla, da bi s tem prispevala k uravnoteženju trga mleka in stabilizaciji tržnih cen. Komisija bi morala biti tudi pooblaščena, da določi dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje belega sladkorja, nekaterih vrst oljčnega olja in nekaterih izdelkov iz govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa. |
| --- | --- |

(27)

Ta uredba omogoča dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih izdelkov masla, da bi s tem prispevala k uravnoteženju trga mleka in stabilizaciji tržnih cen. Komisija bi morala biti tudi pooblaščena, da določi dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje belega sladkorja, nekaterih vrst oljčnega olja in nekaterih izdelkov iz govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa.

| (28) | Lestvice Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa so nujnega pomena za spremljanje cen in za uporabo intervencijskih ukrepov v teh sektorjih. Poleg tega je njihov cilj izboljšati preglednost trga. |
| --- | --- |

(28)

Lestvice Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa so nujnega pomena za spremljanje cen in za uporabo intervencijskih ukrepov v teh sektorjih. Poleg tega je njihov cilj izboljšati preglednost trga.

| (29) | Omejitve prostega pretoka, ki temelji na uporabi ukrepov, katerih namen je preprečiti širitev živalskih bolezni, lahko povzročijo težave na trgu nekaterih proizvodov v eni ali več državah članicah. Izkušnje kažejo, da so hude motnje na trgu, kakor je znatno znižanje porabe ali cen, povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi ali živali. |
| --- | --- |

(29)

Omejitve prostega pretoka, ki temelji na uporabi ukrepov, katerih namen je preprečiti širitev živalskih bolezni, lahko povzročijo težave na trgu nekaterih proizvodov v eni ali več državah članicah. Izkušnje kažejo, da so hude motnje na trgu, kakor je znatno znižanje porabe ali cen, povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi ali živali.

| (30) | Izjemni ukrepi za podporo trgu govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutninskega mesa bi morali biti neposredno povezani z zdravstvenimi in veterinarskimi ukrepi ali izhajati iz teh ukrepov, sprejetih za boj proti širjenju bolezni. Treba bi jih bilo sprejeti na zahtevo držav članic, da bi se bilo mogoče izogniti hudim motnjam na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(30)

Izjemni ukrepi za podporo trgu govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutninskega mesa bi morali biti neposredno povezani z zdravstvenimi in veterinarskimi ukrepi ali izhajati iz teh ukrepov, sprejetih za boj proti širjenju bolezni. Treba bi jih bilo sprejeti na zahtevo držav članic, da bi se bilo mogoče izogniti hudim motnjam na zadevnih trgih.

| (31) | V tej uredbi bi bilo treba ohraniti možnost, da Komisija sprejme posebne intervencijske ukrepe, kadar se pokaže, da je to potrebno, zaradi uspešnega in učinkovitega odzivanja ob morebitnih motnjah na trgu v sektorju žit in zato, da se za sektor riža prepreči množična uporaba javne intervencije v nekaterih regijah Unije ali pri odpravi pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč. |
| --- | --- |

(31)

V tej uredbi bi bilo treba ohraniti možnost, da Komisija sprejme posebne intervencijske ukrepe, kadar se pokaže, da je to potrebno, zaradi uspešnega in učinkovitega odzivanja ob morebitnih motnjah na trgu v sektorju žit in zato, da se za sektor riža prepreči množična uporaba javne intervencije v nekaterih regijah Unije ali pri odpravi pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč.

| (32) | Treba bi bilo določiti najnižjo ceno za kvoto pese, ki ustreza standardni kakovosti, ki bi jo bilo treba opredeliti, da bi se pridelovalcem sladkorne pese in sladkornega trsa v Unije zagotovil primeren življenjski standard. |
| --- | --- |

(32)

Treba bi bilo določiti najnižjo ceno za kvoto pese, ki ustreza standardni kakovosti, ki bi jo bilo treba opredeliti, da bi se pridelovalcem sladkorne pese in sladkornega trsa v Unije zagotovil primeren življenjski standard.

| (33) | Potrebni so posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato je treba določiti standardne določbe, ki urejajo panožne sporazume. |
| --- | --- |

(33)

Potrebni so posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato je treba določiti standardne določbe, ki urejajo panožne sporazume.

| (34) | Raznolikost naravnih, gospodarskih in tehničnih okoliščin otežuje poenotenje odkupnih pogojev za sladkorno peso v vsej Uniji. Panožni sporazumi med združenji pridelovalcev sladkorne pese in podjetji za proizvodnjo sladkorja že obstajajo. Zato bi bilo treba z okvirnimi določbami določiti le minimalna jamstva, ki jih zahtevajo pridelovalci sladkorne pese in industrija sladkorja, da se zagotovi neovirano delovanje trga za sladkor z možnostjo odstopanja od nekaterih pravil v okviru panožnih sporazumov. |
| --- | --- |

(34)

Raznolikost naravnih, gospodarskih in tehničnih okoliščin otežuje poenotenje odkupnih pogojev za sladkorno peso v vsej Uniji. Panožni sporazumi med združenji pridelovalcev sladkorne pese in podjetji za proizvodnjo sladkorja že obstajajo. Zato bi bilo treba z okvirnimi določbami določiti le minimalna jamstva, ki jih zahtevajo pridelovalci sladkorne pese in industrija sladkorja, da se zagotovi neovirano delovanje trga za sladkor z možnostjo odstopanja od nekaterih pravil v okviru panožnih sporazumov.

| (35) | V tej uredbi bi bilo treba predvideti proizvodno dajatev za sektor sladkorja, ki bi prispevala k financiranju nastalih stroškov. |
| --- | --- |

(35)

V tej uredbi bi bilo treba predvideti proizvodno dajatev za sektor sladkorja, ki bi prispevala k financiranju nastalih stroškov.

| (36) | Za ohranitev strukturnega ravnovesja trgov za sladkor na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, bi bilo treba določiti možnost, da se odloči za umik sladkorja s trga za toliko časa, kolikor je potrebno, da se na trgu ponovno vzpostavi ravnovesje. |
| --- | --- |

(36)

Za ohranitev strukturnega ravnovesja trgov za sladkor na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, bi bilo treba določiti možnost, da se odloči za umik sladkorja s trga za toliko časa, kolikor je potrebno, da se na trgu ponovno vzpostavi ravnovesje.

| (37) | Kar zadeva žive rastline, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca in perutnino, je treba predvideti možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga. Taki ukrepi bi lahko prispevali k stabiliziranju trgov in zagotavljanju primernega življenjskega standarda zadevne kmetijske skupnosti. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva žive rastline, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca in perutnino, je treba predvideti možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga. Taki ukrepi bi lahko prispevali k stabiliziranju trgov in zagotavljanju primernega življenjskega standarda zadevne kmetijske skupnosti.

| (38) | Količinska omejitev proizvodnje je osnovni instrument tržne politike v sektorju sladkorja. Razlogi, zaradi katerih je Skupnost v preteklosti sprejela sisteme proizvodnih kvot v sektorju sladkorja, še vedno veljajo. |
| --- | --- |

(38)

Količinska omejitev proizvodnje je osnovni instrument tržne politike v sektorju sladkorja. Razlogi, zaradi katerih je Skupnost v preteklosti sprejela sisteme proizvodnih kvot v sektorju sladkorja, še vedno veljajo.

| (39) | Sistem kvot za sladkor iz te uredbe bi moral zlasti ohraniti pravni status kvot, saj sistem kvot, glede na sodno prakso Sodišča Evropske unije, oblikuje mehanizem za urejanje trga v sektorju sladkorja za izpolnitev ciljev javnega interesa. |
| --- | --- |

(39)

Sistem kvot za sladkor iz te uredbe bi moral zlasti ohraniti pravni status kvot, saj sistem kvot, glede na sodno prakso Sodišča Evropske unije, oblikuje mehanizem za urejanje trga v sektorju sladkorja za izpolnitev ciljev javnega interesa.

| (40) | Ta uredba bi morala omogočiti prilagajanje kvot sladkorja, da se lahko upoštevajo sklepi držav članic glede prerazporeditve nacionalnih kvot. |
| --- | --- |

(40)

Ta uredba bi morala omogočiti prilagajanje kvot sladkorja, da se lahko upoštevajo sklepi držav članic glede prerazporeditve nacionalnih kvot.

| (41) | Glede na potrebo po omogočanju določene mere nacionalne prožnosti pri strukturnem prilagajanju predelovalne industrije ter pridelovanja sladkorne pese in sladkornega trsa v obdobju uporabe kvot, bi morale države članice določiti možnost, da v okviru nekaterih omejitev spremenijo kvote podjetij, če pri tem ne ovirajo delovanja sklada za prestrukturiranje kot instrumenta. |
| --- | --- |

(41)

Glede na potrebo po omogočanju določene mere nacionalne prožnosti pri strukturnem prilagajanju predelovalne industrije ter pridelovanja sladkorne pese in sladkornega trsa v obdobju uporabe kvot, bi morale države članice določiti možnost, da v okviru nekaterih omejitev spremenijo kvote podjetij, če pri tem ne ovirajo delovanja sklada za prestrukturiranje kot instrumenta.

| (42) | Da bi se bilo mogoče izogniti presežkom sladkorja, ki izkrivljajo trg za sladkor, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da v skladu z nekaterimi merili zagotovi prenos presežkov sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa v kvoto proizvodnje za naslednje tržno leto. Če poleg tega veljavni pogoji za nekatere količine niso izpolnjeni, je prav tako določeno, da se pobira dajatev na presežek, s čimer naj bi se izognili kopičenju teh količin, ki ogrožajo stanje na trgu. |
| --- | --- |

(42)

Da bi se bilo mogoče izogniti presežkom sladkorja, ki izkrivljajo trg za sladkor, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da v skladu z nekaterimi merili zagotovi prenos presežkov sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa v kvoto proizvodnje za naslednje tržno leto. Če poleg tega veljavni pogoji za nekatere količine niso izpolnjeni, je prav tako določeno, da se pobira dajatev na presežek, s čimer naj bi se izognili kopičenju teh količin, ki ogrožajo stanje na trgu.

| (43) | Do izteka njegove veljavnosti leta 2015 bi bilo treba ohraniti sistem kvot za mleko, vključno z uporabo dajatve za količine mleka, zbrane ali prodane za namene neposredne porabe nad določenim zajamčenim pragom. |
| --- | --- |

(43)

Do izteka njegove veljavnosti leta 2015 bi bilo treba ohraniti sistem kvot za mleko, vključno z uporabo dajatve za količine mleka, zbrane ali prodane za namene neposredne porabe nad določenim zajamčenim pragom.

| (44) | Ohraniti je treba razliko med oddajo in neposredno prodajo mleka, shema pa bi se morala uporabljati na podlagi individualnih reprezentativnih vsebnosti maščob in nacionalno referenčno vsebnostjo maščobe. Kmetom bi pod nekaterimi pogoji moral biti dovoljen začasen prenos njihovih individualnih kvot. Prav tako bi bilo treba ohraniti načelo, da se ob prodaji, zakupu ali prenosu kmetije z dedovanjem ustrezna kvota prenese na kupca, zakupnika ali dediča skupaj z ustreznim zemljiščem, medtem ko bi bilo treba izjeme pri načelu, v skladu s katerim so kvote povezane s kmetijami, ohraniti, da bi se lahko nadaljevala prestrukturiranje proizvodnje mleka in izboljšanje okolja. Skladno z različnimi vrstami prenosa kvot in z uporabo objektivnih meril, bi bilo treba določiti predpise, ki državam članicam dovoljujejo, da del prenesenih količin uvrstijo v nacionalne rezerve. |
| --- | --- |

(44)

Ohraniti je treba razliko med oddajo in neposredno prodajo mleka, shema pa bi se morala uporabljati na podlagi individualnih reprezentativnih vsebnosti maščob in nacionalno referenčno vsebnostjo maščobe. Kmetom bi pod nekaterimi pogoji moral biti dovoljen začasen prenos njihovih individualnih kvot. Prav tako bi bilo treba ohraniti načelo, da se ob prodaji, zakupu ali prenosu kmetije z dedovanjem ustrezna kvota prenese na kupca, zakupnika ali dediča skupaj z ustreznim zemljiščem, medtem ko bi bilo treba izjeme pri načelu, v skladu s katerim so kvote povezane s kmetijami, ohraniti, da bi se lahko nadaljevala prestrukturiranje proizvodnje mleka in izboljšanje okolja. Skladno z različnimi vrstami prenosa kvot in z uporabo objektivnih meril, bi bilo treba določiti predpise, ki državam članicam dovoljujejo, da del prenesenih količin uvrstijo v nacionalne rezerve.

| (45) | Presežno dajatev, ki se plača za mleko in druge mlečne izdelke, je treba določiti na ravni, katere učinek bi bil odvračilen, in bi jo morale plačati države članice takoj, ko je nacionalna kvota presežena. Država članica bi nato morala breme plačila porazdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi. Ti proizvajalci bi morali biti dolžni državi članici plačati svoj prispevek k dajatvi zgolj zaradi dejstva, da so presegli svojo razpoložljivo količino. Države članice bi morale Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS) plačati dajatev, ki ustreza prekoračitvi njihove nacionalne kvote, zmanjšane za 1-odstotni pavšalni znesek, in sicer zaradi upoštevanja primerov stečaja ali dokončne nesposobnosti nekaterih proizvajalcev, da bi prispevali k plačilu dolgovane dajatve. |
| --- | --- |

(45)

Presežno dajatev, ki se plača za mleko in druge mlečne izdelke, je treba določiti na ravni, katere učinek bi bil odvračilen, in bi jo morale plačati države članice takoj, ko je nacionalna kvota presežena. Država članica bi nato morala breme plačila porazdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi. Ti proizvajalci bi morali biti dolžni državi članici plačati svoj prispevek k dajatvi zgolj zaradi dejstva, da so presegli svojo razpoložljivo količino. Države članice bi morale Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS) plačati dajatev, ki ustreza prekoračitvi njihove nacionalne kvote, zmanjšane za 1-odstotni pavšalni znesek, in sicer zaradi upoštevanja primerov stečaja ali dokončne nesposobnosti nekaterih proizvajalcev, da bi prispevali k plačilu dolgovane dajatve.

| (46) | Osrednji namen sistema kvot za mleko, tj. zmanjšati nesorazmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu in iz tega nesorazmerja izhajajoče strukturne presežke ter na ta način doseči boljšo uravnoteženost trga, je očitno zmanjšal tržno usmerjenost, saj je izkrivil odziv kmetov na cenovne signale in zaradi upočasnjenega prestrukturiranja preprečil večjo učinkovitost sektorja. Zato je predvideno postopno opuščanje mlečnih kvot z letnimi povečanji v višini 1 % na tržno leto med leti 2009/2010 do 2013/2014. V okviru prestrukturiranja sektorja bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da do 31. marca 2014 v določenem obsegu odobrijo dodatno nacionalno pomoč. Povečanje kvot, ki je bilo vključeno v Uredbo (ES) št. 1234/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 248/2008 (7), in 1-odstotno letno povečanje, skupaj z drugimi spremembami, ki zmanjšujejo verjetnost nastanka presežnih dajatev, pomenijo, da bi le Italiji grozilo plačilo dajatve na osnovi sedanjih vzorcev proizvodnje, če bi se od leta 2009/2010 do 2013/2014 uporabljalo 1-odstotno letno povečanje. Zato je bilo ob upoštevanju sedanjih vzorcev proizvodnje v vseh državah članicah opravljeno enkratno povečanje kvote za Italijo, da bi se izognili temu tveganju. |
| --- | --- |

(46)

Osrednji namen sistema kvot za mleko, tj. zmanjšati nesorazmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu in iz tega nesorazmerja izhajajoče strukturne presežke ter na ta način doseči boljšo uravnoteženost trga, je očitno zmanjšal tržno usmerjenost, saj je izkrivil odziv kmetov na cenovne signale in zaradi upočasnjenega prestrukturiranja preprečil večjo učinkovitost sektorja. Zato je predvideno postopno opuščanje mlečnih kvot z letnimi povečanji v višini 1 % na tržno leto med leti 2009/2010 do 2013/2014. V okviru prestrukturiranja sektorja bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da do 31. marca 2014 v določenem obsegu odobrijo dodatno nacionalno pomoč. Povečanje kvot, ki je bilo vključeno v Uredbo (ES) št. 1234/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 248/2008 (7), in 1-odstotno letno povečanje, skupaj z drugimi spremembami, ki zmanjšujejo verjetnost nastanka presežnih dajatev, pomenijo, da bi le Italiji grozilo plačilo dajatve na osnovi sedanjih vzorcev proizvodnje, če bi se od leta 2009/2010 do 2013/2014 uporabljalo 1-odstotno letno povečanje. Zato je bilo ob upoštevanju sedanjih vzorcev proizvodnje v vseh državah članicah opravljeno enkratno povečanje kvote za Italijo, da bi se izognili temu tveganju.

| (47) | Uredba (ES) št. 1234/2007 določa različne vrste shem pomoči. S shemo za posušeno krmo ter lan in konopljo je bila za te sektorje uvedena pomoč za predelavo kot sredstvo za urejanje notranjega trga za zadevne sektorje. Kot rezultat sprememb, ki jih je uvedla Uredba (ES) št. 72/2009, in na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (8) se bo pomoč do 1. aprila 2012 še naprej zagotavljala za posušeno krmo, do tržnega leta 2011/2012 pa za dolga lanena vlakna, kratka lanena vlakna in konopljina vlakna. Sistem kvot za krompirjev škrob iz Uredbe (ES) št. 1234/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, ter s tem povezana minimalna cena veljata samo do konca tržnega leta 2011/12. |
| --- | --- |

(47)

Uredba (ES) št. 1234/2007 določa različne vrste shem pomoči. S shemo za posušeno krmo ter lan in konopljo je bila za te sektorje uvedena pomoč za predelavo kot sredstvo za urejanje notranjega trga za zadevne sektorje. Kot rezultat sprememb, ki jih je uvedla Uredba (ES) št. 72/2009, in na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (8) se bo pomoč do 1. aprila 2012 še naprej zagotavljala za posušeno krmo, do tržnega leta 2011/2012 pa za dolga lanena vlakna, kratka lanena vlakna in konopljina vlakna. Sistem kvot za krompirjev škrob iz Uredbe (ES) št. 1234/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 72/2009, ter s tem povezana minimalna cena veljata samo do konca tržnega leta 2011/12.

| (48) | Kot prispevek k uravnoteženju trga mleka in za stabilizacijo tržnih cen mleka in mlečnih izdelkov so potrebni ukrepi, ki povečujejo možnost prodaje mlečnih izdelkov. Ta uredba bi morala predvideti dodeljevanje pomoči za trženje nekaterih mlečnih izdelkov glede na specifične uporabe in namembne kraje. Poleg tega bi morala predvideti, da Unija krije del stroškov odobritve pomoči za dobavo mleka otrokom v šolah, da bi se s tem spodbujala poraba mleka pri mladini. |
| --- | --- |

(48)

Kot prispevek k uravnoteženju trga mleka in za stabilizacijo tržnih cen mleka in mlečnih izdelkov so potrebni ukrepi, ki povečujejo možnost prodaje mlečnih izdelkov. Ta uredba bi morala predvideti dodeljevanje pomoči za trženje nekaterih mlečnih izdelkov glede na specifične uporabe in namembne kraje. Poleg tega bi morala predvideti, da Unija krije del stroškov odobritve pomoči za dobavo mleka otrokom v šolah, da bi se s tem spodbujala poraba mleka pri mladini.

| (49) | Treba bi bilo določiti možnost dodelitve nadomestila za proizvodnjo, kadar se glede na proizvodnjo nekaterih industrijskih, kemičnih ali farmacevtskih izdelkov pojavi potreba po ukrepih, katerih cilj je dati na voljo nekatere izdelke iz sladkorja. |
| --- | --- |

(49)

Treba bi bilo določiti možnost dodelitve nadomestila za proizvodnjo, kadar se glede na proizvodnjo nekaterih industrijskih, kemičnih ali farmacevtskih izdelkov pojavi potreba po ukrepih, katerih cilj je dati na voljo nekatere izdelke iz sladkorja.

| (50) | V skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009 je bilo s 1. januarjem 2010 prekinjeno plačilo na površino za hmelj. Da bi lahko organizacije proizvajalcev hmelja tudi v prihodnje opravljale svoje dejavnosti kot doslej, bi bilo treba v posebni določbi predvideti, da se v zadevni državi članici za iste dejavnosti uporabijo ustrezni zneski. |
| --- | --- |

(50)

V skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009 je bilo s 1. januarjem 2010 prekinjeno plačilo na površino za hmelj. Da bi lahko organizacije proizvajalcev hmelja tudi v prihodnje opravljale svoje dejavnosti kot doslej, bi bilo treba v posebni določbi predvideti, da se v zadevni državi članici za iste dejavnosti uporabijo ustrezni zneski.

| (51) | Financiranje Unije, ki pomeni odstotek neposredne pomoči, ki jo države članice smejo zadržati v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009, je potrebno za spodbujanje odobrenih organizacij izvajalcev, da pripravijo delovne programe s ciljem izboljšati kakovost proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk. V tem okviru bi morala ta uredba predvideti, da bo podpora Unije dodeljena glede na prednostne ukrepe na področju dejavnosti, ki se izvajajo v okviru zadevnih delovnih programov. |
| --- | --- |

(51)

Financiranje Unije, ki pomeni odstotek neposredne pomoči, ki jo države članice smejo zadržati v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009, je potrebno za spodbujanje odobrenih organizacij izvajalcev, da pripravijo delovne programe s ciljem izboljšati kakovost proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk. V tem okviru bi morala ta uredba predvideti, da bo podpora Unije dodeljena glede na prednostne ukrepe na področju dejavnosti, ki se izvajajo v okviru zadevnih delovnih programov.

| (52) | Ta uredba razlikuje med sadjem in zelenjavo na eni strani, kar vključuje sadje in zelenjavo, namenjene za trženje, ter sadje in zelenjavo, namenjene predelavi, in predelanim sadjem in zelenjavo na drugi strani. Predpisi o organizacijah proizvajalcev, operativnih programih in finančni pomoči Unije veljajo samo za sadje in zelenjavo ter za sadje in zelenjavo, ki sta izključno namenjena predelavi. |
| --- | --- |

(52)

Ta uredba razlikuje med sadjem in zelenjavo na eni strani, kar vključuje sadje in zelenjavo, namenjene za trženje, ter sadje in zelenjavo, namenjene predelavi, in predelanim sadjem in zelenjavo na drugi strani. Predpisi o organizacijah proizvajalcev, operativnih programih in finančni pomoči Unije veljajo samo za sadje in zelenjavo ter za sadje in zelenjavo, ki sta izključno namenjena predelavi.

| (53) | Organizacije proizvajalcev so glavni akterji v ureditvi trga sadja in zelenjave. Zaradi vedno večje koncentracije povpraševanja je združevanje ponudbe prek teh organizacij še vedno gospodarska nujnost, da bi se okrepil položaj proizvajalcev na trgu. Tako združevanje bi moralo potekati prostovoljno in bi moralo z obsegom in učinkovitostjo storitev, ki jih organizacije proizvajalcev nudijo svojim članom, dokazati svojo koristnost. Ker organizacije proizvajalcev delujejo izključno v korist svojih članov, bi se moralo šteti, da v gospodarskih zadevah delujejo v imenu svojih članov in za svoje člane. |
| --- | --- |

(53)

Organizacije proizvajalcev so glavni akterji v ureditvi trga sadja in zelenjave. Zaradi vedno večje koncentracije povpraševanja je združevanje ponudbe prek teh organizacij še vedno gospodarska nujnost, da bi se okrepil položaj proizvajalcev na trgu. Tako združevanje bi moralo potekati prostovoljno in bi moralo z obsegom in učinkovitostjo storitev, ki jih organizacije proizvajalcev nudijo svojim članom, dokazati svojo koristnost. Ker organizacije proizvajalcev delujejo izključno v korist svojih članov, bi se moralo šteti, da v gospodarskih zadevah delujejo v imenu svojih članov in za svoje člane.

| (54) | Proizvodnja sadja in zelenjave je nepredvidljiva, proizvodi pa so pokvarljivi. Celo omejeni presežki lahko bistveno izkrivijo trg. Zato je treba uvesti ukrepe za krizno upravljanje. Da bodo organizacije proizvajalcev privlačnejše, bi bilo treba te ukrepe vključiti v operativne programe. |
| --- | --- |

(54)

Proizvodnja sadja in zelenjave je nepredvidljiva, proizvodi pa so pokvarljivi. Celo omejeni presežki lahko bistveno izkrivijo trg. Zato je treba uvesti ukrepe za krizno upravljanje. Da bodo organizacije proizvajalcev privlačnejše, bi bilo treba te ukrepe vključiti v operativne programe.

| (55) | Proizvodnja in trženje sadja in zelenjave bi morala v celoti upoštevati varovanje okolja, vključno z načinom obdelovanja, ravnanjem z odpadki in uničenjem proizvodov, ki se umaknejo s trga, zlasti glede varstva kakovosti vode, ohranjanja biološke raznovrstnosti in ohranjanja podeželja. |
| --- | --- |

(55)

Proizvodnja in trženje sadja in zelenjave bi morala v celoti upoštevati varovanje okolja, vključno z načinom obdelovanja, ravnanjem z odpadki in uničenjem proizvodov, ki se umaknejo s trga, zlasti glede varstva kakovosti vode, ohranjanja biološke raznovrstnosti in ohranjanja podeželja.

| (56) | Skupinam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, v najbolj oddaljenih regijah Unije ali na manjših Egejskih otokih, in želijo pridobiti status organizacije proizvajalcev v skladu s to uredbo, bi bilo treba omogočiti prehodno obdobje, v katerem lahko prejemajo državno finančno pomoč in finančno pomoč Unije, če te skupine proizvajalcev sprejmejo določene obveznosti. |
| --- | --- |

(56)

Skupinam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, v najbolj oddaljenih regijah Unije ali na manjših Egejskih otokih, in želijo pridobiti status organizacije proizvajalcev v skladu s to uredbo, bi bilo treba omogočiti prehodno obdobje, v katerem lahko prejemajo državno finančno pomoč in finančno pomoč Unije, če te skupine proizvajalcev sprejmejo določene obveznosti.

| (57) | Z namenom, da se organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave naloži predvsem večjo odgovornost za njihove finančne odločitve in da se dodeljena javna sredstva uporabljajo za pripravo na prihodnje zahteve, je potrebno določiti pogoje za uporabo javnih sredstev. Ustrezna rešitev je skupno financiranje operativnih skladov, ki jih ustanovijo organizacije proizvajalcev. V določenih primerih je treba dovoliti dodatno področje financiranja. Operativne sklade je treba uporabiti samo za financiranje operativnih programov v sektorjih sadja in zelenjave. Zaradi zmanjševanja izdatkov Unije je treba omejiti pomoč za organizacije proizvajalcev, ki ustanovijo operativne sklade. |
| --- | --- |

(57)

Z namenom, da se organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave naloži predvsem večjo odgovornost za njihove finančne odločitve in da se dodeljena javna sredstva uporabljajo za pripravo na prihodnje zahteve, je potrebno določiti pogoje za uporabo javnih sredstev. Ustrezna rešitev je skupno financiranje operativnih skladov, ki jih ustanovijo organizacije proizvajalcev. V določenih primerih je treba dovoliti dodatno področje financiranja. Operativne sklade je treba uporabiti samo za financiranje operativnih programov v sektorjih sadja in zelenjave. Zaradi zmanjševanja izdatkov Unije je treba omejiti pomoč za organizacije proizvajalcev, ki ustanovijo operativne sklade.

| (58) | V regijah, kjer je organizacija proizvodnje v sektorju sadja in zelenjave slaba, je treba dovoliti dodeljevanje dodatne državne finančne pomoči. V primeru držav članic, ki so glede teh struktur v posebej neugodnem položaju, bi morala pomoč povrniti Unija. |
| --- | --- |

(58)

V regijah, kjer je organizacija proizvodnje v sektorju sadja in zelenjave slaba, je treba dovoliti dodeljevanje dodatne državne finančne pomoči. V primeru držav članic, ki so glede teh struktur v posebej neugodnem položaju, bi morala pomoč povrniti Unija.

| (59) | Za poenostavitev tega sistema in zmanjšanje s tem povezanih stroškov bi bilo treba, kadar je to mogoče, postopke in pravila za upravičenost odhodkov v okviru operativnih skladov uskladiti s tistimi za programe razvoja podeželja, pri čemer morajo države članice oblikovati nacionalne strategije za operativne programe. |
| --- | --- |

(59)

Za poenostavitev tega sistema in zmanjšanje s tem povezanih stroškov bi bilo treba, kadar je to mogoče, postopke in pravila za upravičenost odhodkov v okviru operativnih skladov uskladiti s tistimi za programe razvoja podeželja, pri čemer morajo države članice oblikovati nacionalne strategije za operativne programe.

| (60) | Zaželeno bi bilo, da bi se na nizko porabo odzvali s trajnim povečanjem deleža sadja in zelenjave v prehrani otrok v obdobju, ko se njihove prehrambne navade še oblikujejo. Zato bi bilo treba določiti postopek, po katerem bi se s pomočjo Unije sofinanciralo zagotavljanje proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan otrokom v izobraževalnih ustanovah, ter za sofinanciranje nekaterih s tem povezanih stroškov logistike, razdeljevanja, opreme, oglaševanja, spremljanja in vrednotenja. Da bi zagotovile redno izvajanje sistema razdeljevanja sadja v šolah bi morale države članice, ki ga želijo uporabljati, najprej pripraviti strategijo, med drugim vključno s seznamom upravičenih proizvodov, izbranih na podlagi objektivnih kriterijev, vključno s sezonskostjo, dostopnostjo in okoljevarstvenimi vprašanji. |
| --- | --- |

(60)

Zaželeno bi bilo, da bi se na nizko porabo odzvali s trajnim povečanjem deleža sadja in zelenjave v prehrani otrok v obdobju, ko se njihove prehrambne navade še oblikujejo. Zato bi bilo treba določiti postopek, po katerem bi se s pomočjo Unije sofinanciralo zagotavljanje proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan otrokom v izobraževalnih ustanovah, ter za sofinanciranje nekaterih s tem povezanih stroškov logistike, razdeljevanja, opreme, oglaševanja, spremljanja in vrednotenja. Da bi zagotovile redno izvajanje sistema razdeljevanja sadja v šolah bi morale države članice, ki ga želijo uporabljati, najprej pripraviti strategijo, med drugim vključno s seznamom upravičenih proizvodov, izbranih na podlagi objektivnih kriterijev, vključno s sezonskostjo, dostopnostjo in okoljevarstvenimi vprašanji.

| (61) | Da se zagotovi dobro upravljanje s proračunom sistema razdeljevanja sadja v šolah, je treba določiti zgornjo mejo za pomoč Unije in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Pomoči Unije se ne uporabljati kot nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah. Odvisno od proračunskih omejitev bi morale biti države članice kljub temu sposobne svoje finančne prispevke v sistem razdeljevanja sadja v šolah nadomestiti s prispevki iz zasebnega sektorja. Da bo njihov sistem učinkovit, morajo države članice zagotoviti spremljevalne ukrepe, za katere bi moralo biti državam članicam dovoljeno podeliti nacionalno pomoč. |
| --- | --- |

(61)

Da se zagotovi dobro upravljanje s proračunom sistema razdeljevanja sadja v šolah, je treba določiti zgornjo mejo za pomoč Unije in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Pomoči Unije se ne uporabljati kot nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah. Odvisno od proračunskih omejitev bi morale biti države članice kljub temu sposobne svoje finančne prispevke v sistem razdeljevanja sadja v šolah nadomestiti s prispevki iz zasebnega sektorja. Da bo njihov sistem učinkovit, morajo države članice zagotoviti spremljevalne ukrepe, za katere bi moralo biti državam članicam dovoljeno podeliti nacionalno pomoč.

| (62) | Pomembno je, da se določijo podporni ukrepi v vinskem sektorju, ki bi lahko okrepili konkurenčne strukture. Medtem ko naj bi te ukrepe financirala in določila Unija, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da same izberejo primerne ukrepe, ki bodo ustrezali potrebam njihovih regionalnih organov, po potrebi ob upoštevanju njihovih posebnosti, in jih vključili v nacionalne podporne programe. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje teh programov. |
| --- | --- |

(62)

Pomembno je, da se določijo podporni ukrepi v vinskem sektorju, ki bi lahko okrepili konkurenčne strukture. Medtem ko naj bi te ukrepe financirala in določila Unija, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da same izberejo primerne ukrepe, ki bodo ustrezali potrebam njihovih regionalnih organov, po potrebi ob upoštevanju njihovih posebnosti, in jih vključili v nacionalne podporne programe. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje teh programov.

| (63) | Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje vin Unije v tretjih državah. Še naprej bi morale biti zajete dejavnosti prestrukturiranja in preusmeritve zaradi njihovih pozitivnih strukturnih učinkov na vinski sektor. Podpora bi se morala zagotoviti tudi za naložbe v vinskem sektorju, namenjene izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Podpora za destilacijo stranskih proizvodov bi morala biti kot ukrep, ki je na voljo vsem državam članicam, ki želijo takšen instrument uporabljati za zagotovitev kakovosti vina ter varovanje okolja. |
| --- | --- |

(63)

Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje vin Unije v tretjih državah. Še naprej bi morale biti zajete dejavnosti prestrukturiranja in preusmeritve zaradi njihovih pozitivnih strukturnih učinkov na vinski sektor. Podpora bi se morala zagotoviti tudi za naložbe v vinskem sektorju, namenjene izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Podpora za destilacijo stranskih proizvodov bi morala biti kot ukrep, ki je na voljo vsem državam članicam, ki želijo takšen instrument uporabljati za zagotovitev kakovosti vina ter varovanje okolja.

| (64) | Preventivna sredstva, kot so zavarovanje letine, vzajemni skladi in zelena trgatev, bi morala biti upravičena do podpore na podlagi podpornih programov, da bi spodbudila odgovoren pristop do kriznih razmer. |
| --- | --- |

(64)

Preventivna sredstva, kot so zavarovanje letine, vzajemni skladi in zelena trgatev, bi morala biti upravičena do podpore na podlagi podpornih programov, da bi spodbudila odgovoren pristop do kriznih razmer.

| (65) | Države članice lahko kmetom iz različnih razlogov raje dodelijo nevezano pomoč v okviru sheme enotnih plačil. O tej možnosti bi torej države članice morale odločati same, zaradi posebnosti sheme enotnih plačil pa bi moral biti vsak tovrsten prenos nepreklicen in bi moral ustrezno zmanjšati proračunska sredstva, namenjena nacionalnim podpornim programom v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(65)

Države članice lahko kmetom iz različnih razlogov raje dodelijo nevezano pomoč v okviru sheme enotnih plačil. O tej možnosti bi torej države članice morale odločati same, zaradi posebnosti sheme enotnih plačil pa bi moral biti vsak tovrsten prenos nepreklicen in bi moral ustrezno zmanjšati proračunska sredstva, namenjena nacionalnim podpornim programom v naslednjih letih.

| (66) | Podpora vinskemu sektorju se lahko zagotovi tudi iz strukturnih ukrepov na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (9). Da bi se povečala finančna sredstva, ki so na voljo na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi bilo treba sredstva postopoma prenesti v proračun iz navedene uredbe, če so zadevni zneski dovolj visoki. |
| --- | --- |

(66)

Podpora vinskemu sektorju se lahko zagotovi tudi iz strukturnih ukrepov na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (9). Da bi se povečala finančna sredstva, ki so na voljo na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi bilo treba sredstva postopoma prenesti v proračun iz navedene uredbe, če so zadevni zneski dovolj visoki.

| (67) | Da bi izboljšale delovanje trga za vina, bi morale imeti države članice možnost, da uresničujejo odločitve, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije. Področje uporabe takih odločitev pa bi moralo izključevati ravnanja, ki bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(67)

Da bi izboljšale delovanje trga za vina, bi morale imeti države članice možnost, da uresničujejo odločitve, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije. Področje uporabe takih odločitev pa bi moralo izključevati ravnanja, ki bi lahko izkrivljala konkurenco.

| (68) | Presežna proizvodnja vina v Uniji se je še poslabšala zaradi kršitev prehodne prepovedi nove zasaditve. V Uniji je veliko nezakonitih zasaditev, ki so vir nepoštene konkurence in zaostrujejo težave vinskega sektorja, zato jih je treba odpraviti. |
| --- | --- |

(68)

Presežna proizvodnja vina v Uniji se je še poslabšala zaradi kršitev prehodne prepovedi nove zasaditve. V Uniji je veliko nezakonitih zasaditev, ki so vir nepoštene konkurence in zaostrujejo težave vinskega sektorja, zato jih je treba odpraviti.

| (69) | Medtem ko prehodna prepoved novih zasaditev vpliva na ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem na trgu za vino, je hkrati ustvarila oviro za konkurenčne proizvajalce, ki se želijo prilagoditi povečanemu povpraševanju. Ker tržno ravnotežje še ni bilo doseženo in ker spremljevalni ukrepi, kot je program izkrčitve, potrebujejo nekaj časa, da se pokaže njihov učinek, je primerno, da prepoved novih zasaditev velja še do 31. decembra 2015, ko naj bi bila dokončno odpravljena, da bi se konkurenčni proizvajalci lahko prosto odzivali na razmere na trgu. Vendar pa bi morale imeti države članice možnost, da bi prepoved za svoja ozemlja podaljšale do 31. decembra 2018, če menijo, da je to potrebno. |
| --- | --- |

(69)

Medtem ko prehodna prepoved novih zasaditev vpliva na ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem na trgu za vino, je hkrati ustvarila oviro za konkurenčne proizvajalce, ki se želijo prilagoditi povečanemu povpraševanju. Ker tržno ravnotežje še ni bilo doseženo in ker spremljevalni ukrepi, kot je program izkrčitve, potrebujejo nekaj časa, da se pokaže njihov učinek, je primerno, da prepoved novih zasaditev velja še do 31. decembra 2015, ko naj bi bila dokončno odpravljena, da bi se konkurenčni proizvajalci lahko prosto odzivali na razmere na trgu. Vendar pa bi morale imeti države članice možnost, da bi prepoved za svoja ozemlja podaljšale do 31. decembra 2018, če menijo, da je to potrebno.

| (70) | Za izboljšanje gospodarjenja z vinogradniškimi površinami in za pospešitev učinkovite uporabe pravic do zasaditve ter s tem za nadaljnjo omilitev vpliva prehodnih omejitev zasaditve bi bilo treba ohraniti sistem nacionalnih ali regionalnih rezerv. |
| --- | --- |

(70)

Za izboljšanje gospodarjenja z vinogradniškimi površinami in za pospešitev učinkovite uporabe pravic do zasaditve ter s tem za nadaljnjo omilitev vpliva prehodnih omejitev zasaditve bi bilo treba ohraniti sistem nacionalnih ali regionalnih rezerv.

| (71) | Pravilno delovanje enotnega trga bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Določbe Pogodbe o državnih pomočeh bi bilo treba načeloma uporabljati za proizvode, ki jih zajema SUT za vino. Vendar določbe o premijah za izkrčitev in nekateri ukrepi na podlagi podpornih programov sami na sebi ne bi smeli ovirati dodelitve nacionalne pomoči za iste namene. |
| --- | --- |

(71)

Pravilno delovanje enotnega trga bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Določbe Pogodbe o državnih pomočeh bi bilo treba načeloma uporabljati za proizvode, ki jih zajema SUT za vino. Vendar določbe o premijah za izkrčitev in nekateri ukrepi na podlagi podpornih programov sami na sebi ne bi smeli ovirati dodelitve nacionalne pomoči za iste namene.

| (72) | Da bi se določila vključitev vinskega sektorja v shemo enotnih plačil, bi morale biti vse dejavno obdelane vinogradniške površine upravičene do sheme enotnih plačil iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(72)

Da bi se določila vključitev vinskega sektorja v shemo enotnih plačil, bi morale biti vse dejavno obdelane vinogradniške površine upravičene do sheme enotnih plačil iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009.

| (73) | Za čebelarstvo kot kmetijski sektor so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in raznolikost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi širjenja varoze v zadnjih letih, in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno ukrepanje Unije, saj se varoze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Uniji je treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, ki vključujejo tehnično pomoč, nadzor varoze, racionalizacijo sezonskih selitev panjev zaradi paše, upravljanje obnove čebeljega fonda v Unije ter sodelovanje pri raziskovalnih programih o čebelarstvu in čebelarskih proizvodih, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Unija. |
| --- | --- |

(73)

Za čebelarstvo kot kmetijski sektor so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in raznolikost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi širjenja varoze v zadnjih letih, in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno ukrepanje Unije, saj se varoze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Uniji je treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, ki vključujejo tehnično pomoč, nadzor varoze, racionalizacijo sezonskih selitev panjev zaradi paše, upravljanje obnove čebeljega fonda v Unije ter sodelovanje pri raziskovalnih programih o čebelarstvu in čebelarskih proizvodih, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Unija.

| (74) | Pomoč Unije za gojenje sviloprejk je treba zagotoviti na uporabljeni zabojček jajčec sviloprejke. |
| --- | --- |

(74)

Pomoč Unije za gojenje sviloprejk je treba zagotoviti na uporabljeni zabojček jajčec sviloprejke.

| (75) | Uporaba standardov za trženje kmetijskih proizvodov lahko prispeva k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje ter tudi kakovosti takih proizvodov. Uporaba takih standardov je zato v interesu proizvajalcev, trgovcev in potrošnikov. |
| --- | --- |

(75)

Uporaba standardov za trženje kmetijskih proizvodov lahko prispeva k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje ter tudi kakovosti takih proizvodov. Uporaba takih standardov je zato v interesu proizvajalcev, trgovcev in potrošnikov.

| (76) | Po Sporočilu Komisije o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov (10) in razpravah, ki so mu sledile, se zdi primerno ohranjati tržne standarde po sektorjih ali proizvodih, da se upoštevajo pričakovanja potrošnikov in se prispeva k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov ter njihove kakovosti. |
| --- | --- |

(76)

Po Sporočilu Komisije o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov (10) in razpravah, ki so mu sledile, se zdi primerno ohranjati tržne standarde po sektorjih ali proizvodih, da se upoštevajo pričakovanja potrošnikov in se prispeva k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov ter njihove kakovosti.

| (77) | Da se zagotovi, da so vsi proizvodi dobre in neoporečne tržne kakovosti, brez poseganja v določbe, sprejete v sektorju hrane, in zlasti v splošno prehrambno zakonodajo iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (11), ter njena načela in zahteve, bi moral za proizvode, ki niso zajeti v tržnih standardih po sektorjih ali proizvodih, ustrezati osnoven splošni tržni standard, kot je predviden v zgoraj omenjenem sporočilu Komisije. Kadar so takšni proizvodi skladni z ustreznim veljavnim mednarodnim standardom, bi se moralo šteti, da so skladni s splošnim tržnim standardom. |
| --- | --- |

(77)

Da se zagotovi, da so vsi proizvodi dobre in neoporečne tržne kakovosti, brez poseganja v določbe, sprejete v sektorju hrane, in zlasti v splošno prehrambno zakonodajo iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (11), ter njena načela in zahteve, bi moral za proizvode, ki niso zajeti v tržnih standardih po sektorjih ali proizvodih, ustrezati osnoven splošni tržni standard, kot je predviden v zgoraj omenjenem sporočilu Komisije. Kadar so takšni proizvodi skladni z ustreznim veljavnim mednarodnim standardom, bi se moralo šteti, da so skladni s splošnim tržnim standardom.

| (78) | Za nekatere sektorje in/ali proizvode so opredelitve, poimenovanja in/ali prodajne oznake pomemben element za določitev konkurenčnih pogojev. Zato je primerno določiti opredelitve, poimenovanja in prodajne oznake za tiste sektorje in/ali proizvode, ki jih je treba uporabiti samo v Uniji za trženje proizvodov, ki so skladni z ustreznimi zahtevami. |
| --- | --- |

(78)

Za nekatere sektorje in/ali proizvode so opredelitve, poimenovanja in/ali prodajne oznake pomemben element za določitev konkurenčnih pogojev. Zato je primerno določiti opredelitve, poimenovanja in prodajne oznake za tiste sektorje in/ali proizvode, ki jih je treba uporabiti samo v Uniji za trženje proizvodov, ki so skladni z ustreznimi zahtevami.

| (79) | Uredba (ES) št. 1234/2007 je ohranila sektorski pristop, ki ga določajo prejšnje SUT o tržnih standardih. Primerno je uvesti določbe horizontalne narave. |
| --- | --- |

(79)

Uredba (ES) št. 1234/2007 je ohranila sektorski pristop, ki ga določajo prejšnje SUT o tržnih standardih. Primerno je uvesti določbe horizontalne narave.

| (80) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007 je bilo Komisiji doslej naloženo sprejetje določb glede tržnih standardov za nekatere sektorje. Zaradi njihove zelo podrobne tehnične narave in potrebe, da so vse bolj učinkoviti in da se prilagajajo razvijajočim se trgovskim praksam, se zdi ustrezno razširiti ta pristop na vse tržne standarde pri določanju meril, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju ustreznih pravil. |
| --- | --- |

(80)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007 je bilo Komisiji doslej naloženo sprejetje določb glede tržnih standardov za nekatere sektorje. Zaradi njihove zelo podrobne tehnične narave in potrebe, da so vse bolj učinkoviti in da se prilagajajo razvijajočim se trgovskim praksam, se zdi ustrezno razširiti ta pristop na vse tržne standarde pri določanju meril, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju ustreznih pravil.

| (81) | Tržni standardi se morajo uporabljati samo toliko, da omogočijo preskrbo trga s proizvodi standardne in zadovoljive kakovosti. Nanašati se morajo predvsem na opredelitve, razvrstitve v razrede, predstavitev in označevanje, pakiranje, metodo proizvodnje, hranjenje, prevoz, podatke o proizvajalcih, vsebino določenih snovi, povezano upravno dokumentacijo, skladiščenje, certifikacijo in časovne omejitve. |
| --- | --- |

(81)

Tržni standardi se morajo uporabljati samo toliko, da omogočijo preskrbo trga s proizvodi standardne in zadovoljive kakovosti. Nanašati se morajo predvsem na opredelitve, razvrstitve v razrede, predstavitev in označevanje, pakiranje, metodo proizvodnje, hranjenje, prevoz, podatke o proizvajalcih, vsebino določenih snovi, povezano upravno dokumentacijo, skladiščenje, certifikacijo in časovne omejitve.

| (82) | Ob upoštevanju zlasti interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu je treba omogočiti opredelitev ustreznih označb območja kmetovanja, za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven, pri čemer je obenem treba upoštevati lastnosti nekaterih sektorjev, zlasti kar zadeva predelane kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(82)

Ob upoštevanju zlasti interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu je treba omogočiti opredelitev ustreznih označb območja kmetovanja, za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven, pri čemer je obenem treba upoštevati lastnosti nekaterih sektorjev, zlasti kar zadeva predelane kmetijske proizvode.

| (83) | Pri opredeljevanju tržnih standardov po sektorjih ali proizvodih bi morala Komisija upoštevati pričakovanja potrošnikov, lastnosti vsakega posameznega sektorja ter priporočila mednarodnih organov. |
| --- | --- |

(83)

Pri opredeljevanju tržnih standardov po sektorjih ali proizvodih bi morala Komisija upoštevati pričakovanja potrošnikov, lastnosti vsakega posameznega sektorja ter priporočila mednarodnih organov.

| (84) | Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da se po potrebi sprejmejo posebni ukrepi, zlasti v zvezi z analitskimi metodami, da se izogne zlorabam glede kakovosti in pristnosti proizvodov, predstavljenih potrošnikom. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da se po potrebi sprejmejo posebni ukrepi, zlasti v zvezi z analitskimi metodami, da se izogne zlorabam glede kakovosti in pristnosti proizvodov, predstavljenih potrošnikom.

| (85) | Za zagotovitev izpolnjevanja tržnih standardov sta potrebna nadzor in uporaba kazni v primeru neizpolnjevanja zadevnih obveznosti. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje takih pregledov. |
| --- | --- |

(85)

Za zagotovitev izpolnjevanja tržnih standardov sta potrebna nadzor in uporaba kazni v primeru neizpolnjevanja zadevnih obveznosti. Države članice bi morale biti odgovorne za izvajanje takih pregledov.

| (86) | Tržni standardi bi načeloma morali veljati za vse proizvode na trgih Unije. |
| --- | --- |

(86)

Tržni standardi bi načeloma morali veljati za vse proizvode na trgih Unije.

| (87) | Primerno je določiti posebna pravila za proizvode, uvožene iz tretjih držav, v skladu s katerimi je s posebnimi določbami, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, mogoče upravičiti odstopanja od tržnih standardov, če se zagotovi njihovo enakovrednost z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(87)

Primerno je določiti posebna pravila za proizvode, uvožene iz tretjih držav, v skladu s katerimi je s posebnimi določbami, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, mogoče upravičiti odstopanja od tržnih standardov, če se zagotovi njihovo enakovrednost z zakonodajo Unije.

| (88) | Kar zadeva mazave maščobe, je primerno uvesti možnost, da države članice ohranijo ali sprejmejo določene nacionalne predpise o ravneh kakovosti. |
| --- | --- |

(88)

Kar zadeva mazave maščobe, je primerno uvesti možnost, da države članice ohranijo ali sprejmejo določene nacionalne predpise o ravneh kakovosti.

| (89) | Določbe o vinu bi se morale uporabljati ob upoštevanju sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe. |
| --- | --- |

(89)

Določbe o vinu bi se morale uporabljati ob upoštevanju sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe.

| (90) | Primerno je določiti predpise za razvrstitev sort vinske trte, po kateri so države članice, ki pridelajo več kot 50 000 hektolitrov na leto, še naprej odgovorne za razvrščanje sort vinske trte, iz katerih se na njihovih ozemljih lahko prideluje vino. Nekatere sorte vinske trte bi bilo treba izključiti. |
| --- | --- |

(90)

Primerno je določiti predpise za razvrstitev sort vinske trte, po kateri so države članice, ki pridelajo več kot 50 000 hektolitrov na leto, še naprej odgovorne za razvrščanje sort vinske trte, iz katerih se na njihovih ozemljih lahko prideluje vino. Nekatere sorte vinske trte bi bilo treba izključiti.

| (91) | Primerno je določiti nekatere enološke prakse in omejitve za proizvodnjo vina, zlasti kar zadeva rezanje in uporabo nekaterih vrst grozdnega mošta, grozdnega soka in svežega grozdja iz tretjih držav. Z namenom izpolnjevati mednarodne standarde bi se morala Komisija praviloma opirati na enološke postopke, ki jih priporoča Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV). |
| --- | --- |

(91)

Primerno je določiti nekatere enološke prakse in omejitve za proizvodnjo vina, zlasti kar zadeva rezanje in uporabo nekaterih vrst grozdnega mošta, grozdnega soka in svežega grozdja iz tretjih držav. Z namenom izpolnjevati mednarodne standarde bi se morala Komisija praviloma opirati na enološke postopke, ki jih priporoča Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV).

| (92) | Za vinski sektor bi moralo biti državam članicam omogočeno, da omejijo ali izključijo uporabo nekaterih enoloških praks in ohranijo strožje omejitve za vina, ki se pridelujejo na njihovem ozemlju, in eksperimentalno uporabo nedovoljenih enoloških praks po pogojih, ki jih je treba še določiti. |
| --- | --- |

(92)

Za vinski sektor bi moralo biti državam članicam omogočeno, da omejijo ali izključijo uporabo nekaterih enoloških praks in ohranijo strožje omejitve za vina, ki se pridelujejo na njihovem ozemlju, in eksperimentalno uporabo nedovoljenih enoloških praks po pogojih, ki jih je treba še določiti.

| (93) | Pojem kakovostnih vin v Uniji temelji med drugim na posebnih lastnostih, ki se pripisujejo geografskemu poreklu vina. Takšna vina potrošniki prepoznajo po zaščitenih označbah porekla in geografskih označbah. Da se omogoči pregleden in bolj izdelan okvir, ki bi podprl trditve o kakovosti zadevnih proizvodov, bi bilo treba vzpostaviti ureditev za pregledovanje zahtevkov za označbo porekla ali geografsko označbo v skladu s pristopom horizontalne politike Unije za kakovost, ki se uporablja za živila razen vina in žganih pijač v Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (12). |
| --- | --- |

(93)

Pojem kakovostnih vin v Uniji temelji med drugim na posebnih lastnostih, ki se pripisujejo geografskemu poreklu vina. Takšna vina potrošniki prepoznajo po zaščitenih označbah porekla in geografskih označbah. Da se omogoči pregleden in bolj izdelan okvir, ki bi podprl trditve o kakovosti zadevnih proizvodov, bi bilo treba vzpostaviti ureditev za pregledovanje zahtevkov za označbo porekla ali geografsko označbo v skladu s pristopom horizontalne politike Unije za kakovost, ki se uporablja za živila razen vina in žganih pijač v Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (12).

| (94) | Za ohranitev posebne kakovostne značilnosti vin z označbo porekla ali geografsko označbo, bi bilo treba omogočiti državam članicam, da uporabljajo strožja pravila o tem. |
| --- | --- |

(94)

Za ohranitev posebne kakovostne značilnosti vin z označbo porekla ali geografsko označbo, bi bilo treba omogočiti državam članicam, da uporabljajo strožja pravila o tem.

| (95) | Da bi bili izpolnjeni pogoji za zaščito v Uniji, bi bilo označbe porekla in geografske označbe treba priznati in registrirati na ravni Unije. Za zagotovitev, da zadevna imena izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, bi morali zahtevke pregledati nacionalni organi zadevne države članice ob upoštevanju minimalnih skupnih določb, vključno z nacionalnim postopkom ugovora. Komisija bi morala nato temeljito pregledati zahtevke, da zagotovi, da v njih ni nobenih očitnih napak ter da se upoštevajo zakonodaja Unije in interesi zainteresiranih strani zunaj države članice, v kateri je bila podan zahtevek. |
| --- | --- |

(95)

Da bi bili izpolnjeni pogoji za zaščito v Uniji, bi bilo označbe porekla in geografske označbe treba priznati in registrirati na ravni Unije. Za zagotovitev, da zadevna imena izpolnjujejo pogoje iz te uredbe, bi morali zahtevke pregledati nacionalni organi zadevne države članice ob upoštevanju minimalnih skupnih določb, vključno z nacionalnim postopkom ugovora. Komisija bi morala nato temeljito pregledati zahtevke, da zagotovi, da v njih ni nobenih očitnih napak ter da se upoštevajo zakonodaja Unije in interesi zainteresiranih strani zunaj države članice, v kateri je bila podan zahtevek.

| (96) | Možnost za zaščito bi morale imeti tudi označbe porekla in geografske označbe iz tretjih držav, če so zaščitene v državi porekla. |
| --- | --- |

(96)

Možnost za zaščito bi morale imeti tudi označbe porekla in geografske označbe iz tretjih držav, če so zaščitene v državi porekla.

| (97) | Postopek registracije bi moral vsaki fizični ali pravni osebi z zakonitim interesom omogočiti, da v državi članici ali tretji državi z vlaganjem ugovorov uveljavlja svoje pravice. |
| --- | --- |

(97)

Postopek registracije bi moral vsaki fizični ali pravni osebi z zakonitim interesom omogočiti, da v državi članici ali tretji državi z vlaganjem ugovorov uveljavlja svoje pravice.

| (98) | Registrirane označbe porekla in geografske označbe bi bilo treba zaščititi pred uporabami, ki neupravičeno izkoriščajo ugled ustreznih proizvodov. Zaradi pospeševanja poštene konkurence in preprečevanja zavajanja potrošnikov bi bilo treba to zaščito razširiti tudi na proizvode in storitve, ki jih ta uredba ne zajema, vključno s proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi. |
| --- | --- |

(98)

Registrirane označbe porekla in geografske označbe bi bilo treba zaščititi pred uporabami, ki neupravičeno izkoriščajo ugled ustreznih proizvodov. Zaradi pospeševanja poštene konkurence in preprečevanja zavajanja potrošnikov bi bilo treba to zaščito razširiti tudi na proizvode in storitve, ki jih ta uredba ne zajema, vključno s proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi.

| (99) | Nekateri izrazi se v Uniji tradicionalno uporabljajo, iz njih pa potrošniki dobijo informacije o posebnostih in kakovosti vin, ki dopolnjujejo informacije, ki izhajajo iz označb porekla in geografskih označb. Da bi zagotovili delovanje notranjega trga in pošteno konkurenco ter se izognili zavajanju potrošnikov, bi morali biti ti tradicionalni izrazi upravičeni do zaščite v Uniji. |
| --- | --- |

(99)

Nekateri izrazi se v Uniji tradicionalno uporabljajo, iz njih pa potrošniki dobijo informacije o posebnostih in kakovosti vin, ki dopolnjujejo informacije, ki izhajajo iz označb porekla in geografskih označb. Da bi zagotovili delovanje notranjega trga in pošteno konkurenco ter se izognili zavajanju potrošnikov, bi morali biti ti tradicionalni izrazi upravičeni do zaščite v Uniji.

| (100) | Opis, označevanje in predstavitev proizvodov vinskega sektorja, ki so zajeti v tej uredbi, lahko pomembno vplivajo na njihovo trženje. Razlike med zakonodajami držav članic pri označevanju vinskih proizvodov lahko ovirajo nemoteno delovanje notranjega trga. Zato bi bilo treba določiti pravila, ki bodo upoštevala zakonite interese potrošnikov in pridelovalcev. Zato je primerno določiti predpise Unije o označevanju. |
| --- | --- |

(100)

Opis, označevanje in predstavitev proizvodov vinskega sektorja, ki so zajeti v tej uredbi, lahko pomembno vplivajo na njihovo trženje. Razlike med zakonodajami držav članic pri označevanju vinskih proizvodov lahko ovirajo nemoteno delovanje notranjega trga. Zato bi bilo treba določiti pravila, ki bodo upoštevala zakonite interese potrošnikov in pridelovalcev. Zato je primerno določiti predpise Unije o označevanju.

| (101) | Če se nakopičijo presežki mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da lahko do njih pride, kar povzroča ali utegne povzročiti resno neravnotežje na trgu, se lahko odobri pomoč za posneto mleko in posneto mleko v prahu, proizvedeno v Uniji, namenjeno uporabi za krmo. Pravila, ki se nanašajo na uporabo kazeina in kazeinatov pri proizvodnji sira, so namenjena preprečevanju škodljivih učinkov, ki bi lahko temeljili na navedeni shemi pomoči, ob upoštevanju tveganja pri siru zaradi zamenjave s kazeinom ali kazeinati in z namenom stabilizirati trg. |
| --- | --- |

(101)

Če se nakopičijo presežki mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da lahko do njih pride, kar povzroča ali utegne povzročiti resno neravnotežje na trgu, se lahko odobri pomoč za posneto mleko in posneto mleko v prahu, proizvedeno v Uniji, namenjeno uporabi za krmo. Pravila, ki se nanašajo na uporabo kazeina in kazeinatov pri proizvodnji sira, so namenjena preprečevanju škodljivih učinkov, ki bi lahko temeljili na navedeni shemi pomoči, ob upoštevanju tveganja pri siru zaradi zamenjave s kazeinom ali kazeinati in z namenom stabilizirati trg.

| (102) | Ta uredba se zaradi doseganja ciljev politike osredotoča na različne načine organizacije, zlasti z namenom stabilizirati trge ter izboljšati in zagotoviti kakovost zadevnih proizvodov s skupnim ukrepanjem. Ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 temeljijo na organizacijah, ki jih priznavajo države članice ali pod nekaterimi pogoji Komisija. Te določbe bi bilo treba ohraniti. |
| --- | --- |

(102)

Ta uredba se zaradi doseganja ciljev politike osredotoča na različne načine organizacije, zlasti z namenom stabilizirati trge ter izboljšati in zagotoviti kakovost zadevnih proizvodov s skupnim ukrepanjem. Ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 temeljijo na organizacijah, ki jih priznavajo države članice ali pod nekaterimi pogoji Komisija. Te določbe bi bilo treba ohraniti.

| (103) | Da bi se vpliv organizacij proizvajalcev in njihovih združenj v sektorju sadja in zelenjave še bolj okrepil in zagotovil zaželeno stabilnost trga, je pod določenimi pogoji potrebno dovoliti državam članicam, da pravila, zlasti o proizvodnji, trženju in varstvu okolja, ki so jih za svoje člane sprejele organizacije ali združenja organizacij na tem področju, pod določenimi pogoji razširijo na proizvajalce nečlane na svojem področju. |
| --- | --- |

(103)

Da bi se vpliv organizacij proizvajalcev in njihovih združenj v sektorju sadja in zelenjave še bolj okrepil in zagotovil zaželeno stabilnost trga, je pod določenimi pogoji potrebno dovoliti državam članicam, da pravila, zlasti o proizvodnji, trženju in varstvu okolja, ki so jih za svoje člane sprejele organizacije ali združenja organizacij na tem področju, pod določenimi pogoji razširijo na proizvajalce nečlane na svojem področju.

| (104) | Zlasti v sektorju sadja in zelenjave bi moralo biti možno dodeliti posebno priznanje tistim organizacijam, ki lahko dokažejo zadostno predstavnost in izvajajo praktične ukrepe v zvezi s cilji iz člena 39 Pogodbe. Glede na podobnost zastavljenih ciljev je treba določbe o razširitvi pravil, ki so jih sprejele organizacije proizvajalcev in njihova združenja, in o skupnem pokrivanju stroškov te razširitve uporabljati tudi za medpanožne organizacije. Podoben pristop velja za medpanožne organizacije v sektorju tobaka. |
| --- | --- |

(104)

Zlasti v sektorju sadja in zelenjave bi moralo biti možno dodeliti posebno priznanje tistim organizacijam, ki lahko dokažejo zadostno predstavnost in izvajajo praktične ukrepe v zvezi s cilji iz člena 39 Pogodbe. Glede na podobnost zastavljenih ciljev je treba določbe o razširitvi pravil, ki so jih sprejele organizacije proizvajalcev in njihova združenja, in o skupnem pokrivanju stroškov te razširitve uporabljati tudi za medpanožne organizacije. Podoben pristop velja za medpanožne organizacije v sektorju tobaka.

| (105) | Da se zagotovi racionalen razvoj proizvodnje in da se proizvajalcem mleka omogoči zadovoljiv življenjski standard, je treba okrepiti njihovo pogajalsko moč nasproti predelovalcem, kar naj bi privedlo do pravičnejše porazdelitve dodane vrednosti po dobavni verigi. Za uresničitev teh ciljev skupne kmetijske politike je zato treba sprejeti določbo na podlagi členov 42 in 438(2) Pogodbe, ki bo organizacijam proizvajalcev, ki so jih ustanovili proizvajalci mleka ali njihova združenja, omogočil, da se z mlekarsko industrijo skupaj pogajajo o pogodbenih pogojih, vključno s cenami, za proizvodnjo vseh ali le dela svojih članov. Da se ohrani učinkovita konkurenca na trgu mleka in mlečnih proizvodov, bi morale za to možnost veljati primerne količinske omejitve. Takšne organizacije proizvajalcev bi morale biti tudi upravičene do priznanja na podlagi SUT. |
| --- | --- |

(105)

Da se zagotovi racionalen razvoj proizvodnje in da se proizvajalcem mleka omogoči zadovoljiv življenjski standard, je treba okrepiti njihovo pogajalsko moč nasproti predelovalcem, kar naj bi privedlo do pravičnejše porazdelitve dodane vrednosti po dobavni verigi. Za uresničitev teh ciljev skupne kmetijske politike je zato treba sprejeti določbo na podlagi členov 42 in 438(2) Pogodbe, ki bo organizacijam proizvajalcev, ki so jih ustanovili proizvajalci mleka ali njihova združenja, omogočil, da se z mlekarsko industrijo skupaj pogajajo o pogodbenih pogojih, vključno s cenami, za proizvodnjo vseh ali le dela svojih članov. Da se ohrani učinkovita konkurenca na trgu mleka in mlečnih proizvodov, bi morale za to možnost veljati primerne količinske omejitve. Takšne organizacije proizvajalcev bi morale biti tudi upravičene do priznanja na podlagi SUT.

| (106) | Na ravni EU so bili v nekaterih sektorjih uvedeni predpisi za medpanožne organizacije Takšne organizacije lahko omogočajo dialog med akterji v dobavni verigi ter pri spodbujanju najboljših praks in preglednosti trga. Takšne predpise je prav tako treba uporabljati v sektorju mleka in mlečnih izdelkov skupaj z določbami, ki pojasnjujejo položaj takšnih organizacij na podlagi konkurenčnega prava, obenem pa zagotavljajo, da takšne organizacije ne izkrivljajo konkurence ali notranjega trga in ne vplivajo na nemoteno delovanje organizacij skupnega trga. |
| --- | --- |

(106)

Na ravni EU so bili v nekaterih sektorjih uvedeni predpisi za medpanožne organizacije Takšne organizacije lahko omogočajo dialog med akterji v dobavni verigi ter pri spodbujanju najboljših praks in preglednosti trga. Takšne predpise je prav tako treba uporabljati v sektorju mleka in mlečnih izdelkov skupaj z določbami, ki pojasnjujejo položaj takšnih organizacij na podlagi konkurenčnega prava, obenem pa zagotavljajo, da takšne organizacije ne izkrivljajo konkurence ali notranjega trga in ne vplivajo na nemoteno delovanje organizacij skupnega trga.

| (107) | Države članice se lahko odločijo, da v sektorjih, v katerih trenutna pravila določajo priznavanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, in v nekaterih drugih sektorjih priznajo tovrstne organizacije na podlagi nacionalne zakonodaje, če je to v skladu z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(107)

Države članice se lahko odločijo, da v sektorjih, v katerih trenutna pravila določajo priznavanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, in v nekaterih drugih sektorjih priznajo tovrstne organizacije na podlagi nacionalne zakonodaje, če je to v skladu z zakonodajo Unije.

| (108) | Enotni trg vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Unije. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Unije. Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj. |
| --- | --- |

(108)

Enotni trg vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Unije. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Unije. Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj.

| (109) | Spremljanje trgovinskih tokov je predvsem vprašanje upravljanja, ki se ga je treba lotiti na zelo prožen način. Odločitev o uvedbi zahtev za dovoljenja je treba sprejeti ob upoštevanju potrebe po dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(109)

Spremljanje trgovinskih tokov je predvsem vprašanje upravljanja, ki se ga je treba lotiti na zelo prožen način. Odločitev o uvedbi zahtev za dovoljenja je treba sprejeti ob upoštevanju potrebe po dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov.

| (110) | V glavnem so carine, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v okviru sporazumov Svetovne trgovinske organizacije (STO), določene v skupni carinski tarifi. Vendar je za nekatere proizvode iz sektorja žit in riža treba zaradi uvedbe dodatnih mehanizmov predvideti možnost za sprejetje odstopanj. |
| --- | --- |

(110)

V glavnem so carine, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v okviru sporazumov Svetovne trgovinske organizacije (STO), določene v skupni carinski tarifi. Vendar je za nekatere proizvode iz sektorja žit in riža treba zaradi uvedbe dodatnih mehanizmov predvideti možnost za sprejetje odstopanj.

| (111) | Da se preprečijo škodljivi učinki na trgu Unije, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, bi bilo treba pri uvozu teh proizvodov zaračunati dodatno dajatev, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(111)

Da se preprečijo škodljivi učinki na trgu Unije, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, bi bilo treba pri uvozu teh proizvodov zaračunati dodatno dajatev, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (112) | Pod nekaterimi pogoji je primerno odpreti in upravljati uvozne tarifne kvote, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s Pogodbo, ali iz drugih aktov. |
| --- | --- |

(112)

Pod nekaterimi pogoji je primerno odpreti in upravljati uvozne tarifne kvote, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s Pogodbo, ali iz drugih aktov.

| (113) | Cilj uvoznih prelevmanov za mešanice je zagotoviti pravilno delovanje sistema carin pri uvozu mešanic žit, riža in lomljenega riža. |
| --- | --- |

(113)

Cilj uvoznih prelevmanov za mešanice je zagotoviti pravilno delovanje sistema carin pri uvozu mešanic žit, riža in lomljenega riža.

| (114) | Ta uredba določa tradicionalno potrebo po dobavi sladkorja, namenjenega rafiniranju, za tržno leto. Da se rafinerijam v Uniji zagotovi preskrba, je treba v prvih treh mesecih vsakega tržnega leta za stalne rafinerije ohraniti uvozna dovoljenja za sladkor, namenjen rafiniranju, v okviru omejitev, ki jih določa tradicionalna potreba po dobavi. |
| --- | --- |

(114)

Ta uredba določa tradicionalno potrebo po dobavi sladkorja, namenjenega rafiniranju, za tržno leto. Da se rafinerijam v Uniji zagotovi preskrba, je treba v prvih treh mesecih vsakega tržnega leta za stalne rafinerije ohraniti uvozna dovoljenja za sladkor, namenjen rafiniranju, v okviru omejitev, ki jih določa tradicionalna potreba po dobavi.

| (115) | Da bi preprečili motnje v SUT za konopljo za vlakna, ki bi jih povzročili prepovedani pridelki, bi morala ta uredba predvideti nadzor nad uvozom konoplje in semena konoplje, tako da se zagotovi ustreznost takih proizvodov glede vsebnosti tetrahidrokanabinola. Poleg tega bi moral za uvoz semen konoplje, ki niso namenjena setvi, še naprej veljati nadzorni sistem, ki zagotavlja sistem dovoljenj za zadevne uvoznike. |
| --- | --- |

(115)

Da bi preprečili motnje v SUT za konopljo za vlakna, ki bi jih povzročili prepovedani pridelki, bi morala ta uredba predvideti nadzor nad uvozom konoplje in semena konoplje, tako da se zagotovi ustreznost takih proizvodov glede vsebnosti tetrahidrokanabinola. Poleg tega bi moral za uvoz semen konoplje, ki niso namenjena setvi, še naprej veljati nadzorni sistem, ki zagotavlja sistem dovoljenj za zadevne uvoznike.

| (116) | Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Unije. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih razmerah izkazal kot neustrezen. Da v takšnih primerih trg Unije ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Unija zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. |
| --- | --- |

(116)

Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Unije. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih razmerah izkazal kot neustrezen. Da v takšnih primerih trg Unije ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Unija zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije.

| (117) | Treba bi bilo predvideti možnost, da se prepovejo postopki aktivnega ali pasivnega oplemenitenja. Zato je v takih okoliščinah primerno omogočiti opustitev uporabe postopkov aktivnega in pasivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

(117)

Treba bi bilo predvideti možnost, da se prepovejo postopki aktivnega ali pasivnega oplemenitenja. Zato je v takih okoliščinah primerno omogočiti opustitev uporabe postopkov aktivnega in pasivnega oplemenitenja.

| (118) | Določbe o odobritvi nadomestil za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Uniji in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi v STO, bi morale zajamčiti udeležbo Unije v mednarodni trgovini z nekaterimi proizvodi, ki spadajo v to uredbo. Subvencionirani izvozi bi morali biti omejeni glede vrednosti in količine. |
| --- | --- |

(118)

Določbe o odobritvi nadomestil za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Uniji in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi v STO, bi morale zajamčiti udeležbo Unije v mednarodni trgovini z nekaterimi proizvodi, ki spadajo v to uredbo. Subvencionirani izvozi bi morali biti omejeni glede vrednosti in količine.

| (119) | Upoštevanje vrednostnih omejitev bi bilo treba zagotoviti ob določitvi izvoznih nadomestil s spremljanjem plačil na podlagi pravil v zvezi z EKJS. Spremljanje se lahko olajša z obvezno vnaprejšnjo določitvijo izvoznih nadomestil in z možnostjo, da se pri diferenciranih izvoznih nadomestilih dopusti sprememba navedenega namembnega kraja znotraj geografskega območja, za katerega se uporablja enotna stopnja izvoznega nadomestila. Pri spremembi namembnega kraja se plača izvozno nadomestilo, ki se uporablja za dejanski namembni kraj in je navzgor omejeno z zneskom, ki se uporablja za vnaprej določen namembni kraj. |
| --- | --- |

(119)

Upoštevanje vrednostnih omejitev bi bilo treba zagotoviti ob določitvi izvoznih nadomestil s spremljanjem plačil na podlagi pravil v zvezi z EKJS. Spremljanje se lahko olajša z obvezno vnaprejšnjo določitvijo izvoznih nadomestil in z možnostjo, da se pri diferenciranih izvoznih nadomestilih dopusti sprememba navedenega namembnega kraja znotraj geografskega območja, za katerega se uporablja enotna stopnja izvoznega nadomestila. Pri spremembi namembnega kraja se plača izvozno nadomestilo, ki se uporablja za dejanski namembni kraj in je navzgor omejeno z zneskom, ki se uporablja za vnaprej določen namembni kraj.

| (120) | Upoštevanje količinskih omejitev bi bilo treba zagotoviti z zanesljivim in učinkovitim sistemom spremljanja. Zato bi morala biti odobritev izvoznih nadomestil odvisna od predložitve izvoznega dovoljenja. Izvozna nadomestila bi bilo treba odobriti v okviru razpoložljivih omejitev, odvisno od posamezne okoliščine za vsak zadevni proizvod. Izjeme pri tem pravilu bi smele biti dovoljene samo za predelane proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi in za katere se ne uporabljajo količinske omejitve. Predvideti bi bilo treba odstopanje od strogega upoštevanja pravil upravljanja, kadar ni verjetno, da bi izvoz, ki je upravičen do izvoznih nadomestil, presegel določene količine. |
| --- | --- |

(120)

Upoštevanje količinskih omejitev bi bilo treba zagotoviti z zanesljivim in učinkovitim sistemom spremljanja. Zato bi morala biti odobritev izvoznih nadomestil odvisna od predložitve izvoznega dovoljenja. Izvozna nadomestila bi bilo treba odobriti v okviru razpoložljivih omejitev, odvisno od posamezne okoliščine za vsak zadevni proizvod. Izjeme pri tem pravilu bi smele biti dovoljene samo za predelane proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi in za katere se ne uporabljajo količinske omejitve. Predvideti bi bilo treba odstopanje od strogega upoštevanja pravil upravljanja, kadar ni verjetno, da bi izvoz, ki je upravičen do izvoznih nadomestil, presegel določene količine.

| (121) | Za izvoz živega goveda bi bilo treba sprejeti določbo, da so izvozna nadomestila dodeljena in izplačana le, če so upoštevane določbe iz zakonodaje Unije, ki se nanašajo na dobro počutje živali, in zlasti tiste, ki se nanašajo na zaščito živali med prevozom. |
| --- | --- |

(121)

Za izvoz živega goveda bi bilo treba sprejeti določbo, da so izvozna nadomestila dodeljena in izplačana le, če so upoštevane določbe iz zakonodaje Unije, ki se nanašajo na dobro počutje živali, in zlasti tiste, ki se nanašajo na zaščito živali med prevozom.

| (122) | Kmetijski proizvodi so v nekaterih primerih lahko upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretje države, če izpolnjujejo nekatere zahteve in/ali cenovne pogoje. Za zagotovitev pravilne uporabe takšnega sistema je potrebno upravno sodelovanje med organi tretje države uvoznice in Unije. V ta namen bi moral proizvode spremljati certifikat, izdan v Uniji. |
| --- | --- |

(122)

Kmetijski proizvodi so v nekaterih primerih lahko upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretje države, če izpolnjujejo nekatere zahteve in/ali cenovne pogoje. Za zagotovitev pravilne uporabe takšnega sistema je potrebno upravno sodelovanje med organi tretje države uvoznice in Unije. V ta namen bi moral proizvode spremljati certifikat, izdan v Uniji.

| (123) | Izvoz cvetnih čebulic v tretje države je velikega gospodarskega pomena za Unijo. Nadaljevanje in povečevanje tega izvoza je mogoče zagotoviti s stabilizacijo cen v tej trgovini. Ta uredba bi zato morala predvideti najnižje izvozne cene zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(123)

Izvoz cvetnih čebulic v tretje države je velikega gospodarskega pomena za Unijo. Nadaljevanje in povečevanje tega izvoza je mogoče zagotoviti s stabilizacijo cen v tej trgovini. Ta uredba bi zato morala predvideti najnižje izvozne cene zadevnih proizvodov.

| (124) | V skladu s členom 42 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s pravili o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določa zakonodaja Unije v okviru člena 43(2) in (3) Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu. V veliki meri so se uporabljale določbe o državni pomoči. Uporaba zlasti pravil Pogodbe, ki se nanašajo na podjetja, je bila nadalje opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (13). V skladu s ciljem oblikovati celovit sklop pravil tržne politike je primerno v tej uredbi določiti zadevna pravila. |
| --- | --- |

(124)

V skladu s členom 42 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s pravili o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določa zakonodaja Unije v okviru člena 43(2) in (3) Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu. V veliki meri so se uporabljale določbe o državni pomoči. Uporaba zlasti pravil Pogodbe, ki se nanašajo na podjetja, je bila nadalje opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (13). V skladu s ciljem oblikovati celovit sklop pravil tržne politike je primerno v tej uredbi določiti zadevna pravila.

| (125) | Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101 Pogodbe ter na zlorabo prevladujočega položaja, bi bilo treba uporabljati za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi, če njihova uporaba ne ovira delovanja nacionalnih organizacij kmetijskih trgov ali ne ogroža izpolnjevanje ciljev SKP. |
| --- | --- |

(125)

Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101 Pogodbe ter na zlorabo prevladujočega položaja, bi bilo treba uporabljati za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi, če njihova uporaba ne ovira delovanja nacionalnih organizacij kmetijskih trgov ali ne ogroža izpolnjevanje ciljev SKP.

| (126) | Posebna pozornost je posvečena organizacijam kmetov, katerih cilj je zlasti skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco ali ogroža izpolnjevanje ciljev iz člena 39 Pogodbe. |
| --- | --- |

(126)

Posebna pozornost je posvečena organizacijam kmetov, katerih cilj je zlasti skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco ali ogroža izpolnjevanje ciljev iz člena 39 Pogodbe.

| (127) | Da ne bi bil ogrožen razvoj SKP ter bi bila hkrati zagotovljena pravna varnost in nediskriminatorna obravnava zadevnih podjetij, bi morala imeti Komisija izključno pristojnost, ki jo mora nadzorovati Sodišče, da ugotovi, ali so sporazumi, sklepi in ravnanja iz člena 101 Pogodbe v skladu s cilji SKP. |
| --- | --- |

(127)

Da ne bi bil ogrožen razvoj SKP ter bi bila hkrati zagotovljena pravna varnost in nediskriminatorna obravnava zadevnih podjetij, bi morala imeti Komisija izključno pristojnost, ki jo mora nadzorovati Sodišče, da ugotovi, ali so sporazumi, sklepi in ravnanja iz člena 101 Pogodbe v skladu s cilji SKP.

| (128) | Pravilno delovanje enotnega trga na podlagi skupnih cen bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato bi bilo treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za proizvode, zajete v to uredbo. V nekaterih okoliščinah bi morale biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, pa bi morala biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in jim predlagati primerne ukrepe. |
| --- | --- |

(128)

Pravilno delovanje enotnega trga na podlagi skupnih cen bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato bi bilo treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za proizvode, zajete v to uredbo. V nekaterih okoliščinah bi morale biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, pa bi morala biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in jim predlagati primerne ukrepe.

| (129) | Od njunega pristopa lahko Finska in Švedska zaradi posebnega gospodarskega položaja proizvodnje in trženja severne jelenjadi in proizvodov iz severne jelenjadi dodelita pomoč za ta sektor. Poleg tega lahko Finska zaradi posebnih podnebnih razmer na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen in za določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem. |
| --- | --- |

(129)

Od njunega pristopa lahko Finska in Švedska zaradi posebnega gospodarskega položaja proizvodnje in trženja severne jelenjadi in proizvodov iz severne jelenjadi dodelita pomoč za ta sektor. Poleg tega lahko Finska zaradi posebnih podnebnih razmer na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen in za določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem.

| (130) | Da bi države članice upravičene krizne primere obravnavale tudi po koncu prehodnega podpornega ukrepa krizne destilacije, predvidenega v podpornih programih leta 2012, bi morale države članice biti sposobne zagotoviti pomoč za krizno destilacijo v splošnem proračunskem okviru v višini 15 % zadevne vrednosti ustreznega letnega proračuna države članice za njen nacionalni podporni program. O vsakršni takšni pomoči, bi se moralo Komisijo uradno obvestiti in jo potrditi v skladu s to uredbo, pred njeno odobritvijo. |
| --- | --- |

(130)

Da bi države članice upravičene krizne primere obravnavale tudi po koncu prehodnega podpornega ukrepa krizne destilacije, predvidenega v podpornih programih leta 2012, bi morale države članice biti sposobne zagotoviti pomoč za krizno destilacijo v splošnem proračunskem okviru v višini 15 % zadevne vrednosti ustreznega letnega proračuna države članice za njen nacionalni podporni program. O vsakršni takšni pomoči, bi se moralo Komisijo uradno obvestiti in jo potrditi v skladu s to uredbo, pred njeno odobritvijo.

| (131) | V državah članicah, v katerih se bo kvota za sladkor občutno zmanjšala, bodo imeli pridelovalci sladkorne pese velike težave s prilagajanjem. V takšnih primerih prehodna pomoč Unije pridelovalcem sladkorne pese iz Uredbe (ES) št. 73/2009 ne bo v celoti rešila njihovih težav. Zato bi bilo treba državam članicam, ki so svojo kvoto zmanjšale za več kakor 50 % kvote za sladkor, določene 20. februarja 2006 v Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (14), dovoliti, da v obdobju izvajanja prehodne pomoči Unije pridelovalcem sladkorne pese odobrijo državno pomoč. Da se prepreči, da bi države članice odobrile državno pomoč, ki bi presegla potrebe pridelovalcev sladkorne pese, bi morala biti za določitev celotnega zneska zadevne državne pomoči še vedno potrebna odobritev Komisije, razen v primeru Italije, kjer je bila največja potreba največjih pridelovalcev sladkorne pese zaradi prilagoditve tržnim pogojem po reformi ocenjena na 11 EUR na tono proizvedene sladkorne pese. Poleg tega bi bilo treba zaradi posebnih težav, ki se pričakujejo v Italiji, ohraniti ureditev, ki bo pridelovalcem sladkorne pese omogočala, da odobreno državno pomoč prejemajo neposredno ali posredno. |
| --- | --- |

(131)

V državah članicah, v katerih se bo kvota za sladkor občutno zmanjšala, bodo imeli pridelovalci sladkorne pese velike težave s prilagajanjem. V takšnih primerih prehodna pomoč Unije pridelovalcem sladkorne pese iz Uredbe (ES) št. 73/2009 ne bo v celoti rešila njihovih težav. Zato bi bilo treba državam članicam, ki so svojo kvoto zmanjšale za več kakor 50 % kvote za sladkor, določene 20. februarja 2006 v Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (14), dovoliti, da v obdobju izvajanja prehodne pomoči Unije pridelovalcem sladkorne pese odobrijo državno pomoč. Da se prepreči, da bi države članice odobrile državno pomoč, ki bi presegla potrebe pridelovalcev sladkorne pese, bi morala biti za določitev celotnega zneska zadevne državne pomoči še vedno potrebna odobritev Komisije, razen v primeru Italije, kjer je bila največja potreba največjih pridelovalcev sladkorne pese zaradi prilagoditve tržnim pogojem po reformi ocenjena na 11 EUR na tono proizvedene sladkorne pese. Poleg tega bi bilo treba zaradi posebnih težav, ki se pričakujejo v Italiji, ohraniti ureditev, ki bo pridelovalcem sladkorne pese omogočala, da odobreno državno pomoč prejemajo neposredno ali posredno.

| (132) | Na Finskem se sladkorna pesa prideluje v posebnih geografskih in podnebnih razmerah, kar bo poleg splošnih učinkov reforme sektorja sladkorja prispevalo k dodatnim negativnim vplivom na sektor. Tej državi članici bi bilo zato treba dovoliti, da lahko svojim pridelovalcem sladkorne pese trajno dodeljuje ustrezen znesek državne pomoči. |
| --- | --- |

(132)

Na Finskem se sladkorna pesa prideluje v posebnih geografskih in podnebnih razmerah, kar bo poleg splošnih učinkov reforme sektorja sladkorja prispevalo k dodatnim negativnim vplivom na sektor. Tej državi članici bi bilo zato treba dovoliti, da lahko svojim pridelovalcem sladkorne pese trajno dodeljuje ustrezen znesek državne pomoči.

| (133) | Posebna pravila za pomoč, ki se dodeli v okviru nemškega alkoholnega monopola, naj bi z 31. decembrom 2010 prenehala veljati. Obseg prodaje v okviru monopola se je od leta 2003 zmanjšal, destilarne ter male in srednje velike kmetije, ki destilarne oskrbujejo z materialom, pa so si prizadevale pripraviti se za vstop na prosti trg. Ker je za takšno pripravo potrebnega več časa, je treba podaljšati rok za odpravo monopola in za pomoč tovrstnim upravičencem do 31. decembra 2013. Žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabniki žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja, ki z uporabo lokalnih surovin zlasti prispevajo k ohranjanju tradicionalnih krajin in biotske raznovrstnosti, lahko prejemajo pomoč, dodeljeno v okviru monopola, do 31. decembra 2017; po navedenem datumu naj bi bil monopol odpravljen. V ta namen bi morala Nemčija predstaviti letni načrt za odpravo od leta 2013 dalje. |
| --- | --- |

(133)

Posebna pravila za pomoč, ki se dodeli v okviru nemškega alkoholnega monopola, naj bi z 31. decembrom 2010 prenehala veljati. Obseg prodaje v okviru monopola se je od leta 2003 zmanjšal, destilarne ter male in srednje velike kmetije, ki destilarne oskrbujejo z materialom, pa so si prizadevale pripraviti se za vstop na prosti trg. Ker je za takšno pripravo potrebnega več časa, je treba podaljšati rok za odpravo monopola in za pomoč tovrstnim upravičencem do 31. decembra 2013. Žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabniki žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja, ki z uporabo lokalnih surovin zlasti prispevajo k ohranjanju tradicionalnih krajin in biotske raznovrstnosti, lahko prejemajo pomoč, dodeljeno v okviru monopola, do 31. decembra 2017; po navedenem datumu naj bi bil monopol odpravljen. V ta namen bi morala Nemčija predstaviti letni načrt za odpravo od leta 2013 dalje.

| (134) | Če želi država članica na svojem ozemlju podpreti ukrepe za pospeševanje porabe mleka in mlečnih izdelkov v Uniji, bi bilo treba predvideti možnost financiranja takih ukrepov s promocijsko dajatvijo za proizvajalce mleka na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(134)

Če želi država članica na svojem ozemlju podpreti ukrepe za pospeševanje porabe mleka in mlečnih izdelkov v Uniji, bi bilo treba predvideti možnost financiranja takih ukrepov s promocijsko dajatvijo za proizvajalce mleka na nacionalni ravni.

| (135) | Ker ne obstaja zakonodaja EU o formaliziranih pisnih pogodbah, lahko države članice v okviru svojih lastnih pogodbenih pravnih sistemov uporabljajo takšne pogodbe, pod obveznim pogojem, da pri tem spoštujejo zakonodajo EU in da zlasti spoštujejo nemoteno delovanje notranjega trga in ureditev skupnega trga. Ker je stanje v EU v tem pogledu zelo različno, bi morala takšna odločitev v interesu načela subsidiarnosti ostati v rokah držav članic. Da se zagotovijo ustrezni minimalni standardi takšnih pogodb ter nemoteno delovanje notranjega trga in ureditve skupnega trga, je treba na ravni EU določiti nekatere osnovne pogoje za uporabo takšnih pogodb. Nekatere mlečne zadruge lahko v svojih statutih uporabljajo pravila s podobnim učinkom, zato jih je zaradi poenostavitve treba izvzeti iz obveznosti pogodb. Da se zagotovi učinkovitost takšnega sistema, kadar posredniki zbirajo mleko od kmetov, da bi ga dostavili predelovalcem, bi se moral enakovredno uporabljati tudi v takšnih primerih. |
| --- | --- |

(135)

Ker ne obstaja zakonodaja EU o formaliziranih pisnih pogodbah, lahko države članice v okviru svojih lastnih pogodbenih pravnih sistemov uporabljajo takšne pogodbe, pod obveznim pogojem, da pri tem spoštujejo zakonodajo EU in da zlasti spoštujejo nemoteno delovanje notranjega trga in ureditev skupnega trga. Ker je stanje v EU v tem pogledu zelo različno, bi morala takšna odločitev v interesu načela subsidiarnosti ostati v rokah držav članic. Da se zagotovijo ustrezni minimalni standardi takšnih pogodb ter nemoteno delovanje notranjega trga in ureditve skupnega trga, je treba na ravni EU določiti nekatere osnovne pogoje za uporabo takšnih pogodb. Nekatere mlečne zadruge lahko v svojih statutih uporabljajo pravila s podobnim učinkom, zato jih je zaradi poenostavitve treba izvzeti iz obveznosti pogodb. Da se zagotovi učinkovitost takšnega sistema, kadar posredniki zbirajo mleko od kmetov, da bi ga dostavili predelovalcem, bi se moral enakovredno uporabljati tudi v takšnih primerih.

| (136) | Potrebne so ustrezne informacije o trenutnem stanju trga za hmelj v okviru Unije in možnostih njegovega razvoja. Zaradi tega je treba predvideti obveznost registracije vseh pogodb glede dobav hmelja, proizvedenega v Uniji. |
| --- | --- |

(136)

Potrebne so ustrezne informacije o trenutnem stanju trga za hmelj v okviru Unije in možnostih njegovega razvoja. Zaradi tega je treba predvideti obveznost registracije vseh pogodb glede dobav hmelja, proizvedenega v Uniji.

| (137) | Zaradi boljšega gospodarjenja z vinogradniškimi površinami morajo države članice Komisiji poslati preglednico obsega vinogradniških površin. Kot spodbuda za države članice, da pošljejo preglednico, je možnost podpore za prestrukturiranje in preusmeritev omejena na tiste države članice, ki so jo poslale. Da bi bile na voljo informacije, potrebne za sprejemanje ustreznih politik in upravne izbire, bi morali pridelovalci vinskega grozdja, mošta in vina oddati prijavo pridelka. Države članice lahko zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijo količine zadnje trgatve v prometu. Pridelovalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno, morajo prijaviti svoje zaloge mošta in vina. |
| --- | --- |

(137)

Zaradi boljšega gospodarjenja z vinogradniškimi površinami morajo države članice Komisiji poslati preglednico obsega vinogradniških površin. Kot spodbuda za države članice, da pošljejo preglednico, je možnost podpore za prestrukturiranje in preusmeritev omejena na tiste države članice, ki so jo poslale. Da bi bile na voljo informacije, potrebne za sprejemanje ustreznih politik in upravne izbire, bi morali pridelovalci vinskega grozdja, mošta in vina oddati prijavo pridelka. Države članice lahko zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijo količine zadnje trgatve v prometu. Pridelovalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno, morajo prijaviti svoje zaloge mošta in vina.

| (138) | Da se zagotovi zadovoljiva raven sledljivosti zadevnih proizvodov, zlasti zaradi varstva potrošnikov, bi bilo treba določiti, da so vsi proizvodi, ki so zajeti v tej uredbi, opremljeni s spremnim dokumentom, kadar so v obtoku znotraj Unije. |
| --- | --- |

(138)

Da se zagotovi zadovoljiva raven sledljivosti zadevnih proizvodov, zlasti zaradi varstva potrošnikov, bi bilo treba določiti, da so vsi proizvodi, ki so zajeti v tej uredbi, opremljeni s spremnim dokumentom, kadar so v obtoku znotraj Unije.

| (139) | Pod nekaterimi pogoji in za nekatere proizvode je ustrezno predvideti ukrepe, ki jih je treba sprejeti, kadar se pojavijo motnje ali se bodo najverjetneje pojavile zaradi velikih sprememb cen na notranjem trgu ali glede kotacij ali cen na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(139)

Pod nekaterimi pogoji in za nekatere proizvode je ustrezno predvideti ukrepe, ki jih je treba sprejeti, kadar se pojavijo motnje ali se bodo najverjetneje pojavile zaradi velikih sprememb cen na notranjem trgu ali glede kotacij ali cen na svetovnem trgu.

| (140) | Organi držav članic bi morali biti odgovorni za zagotovitev skladnosti s to uredbo, obenem pa bi bilo treba ustrezno poskrbeti za to, da Komisija lahko spremlja in zagotavlja takšno skladnost v vinskem sektorju. |
| --- | --- |

(140)

Organi držav članic bi morali biti odgovorni za zagotovitev skladnosti s to uredbo, obenem pa bi bilo treba ustrezno poskrbeti za to, da Komisija lahko spremlja in zagotavlja takšno skladnost v vinskem sektorju.

| (141) | Vzpostaviti je treba okvir posebnih ukrepov za etilni alkohol kmetijskega porekla, s katerimi se lahko zbirajo gospodarski podatki in analizirajo statistične informacije zaradi spremljanja trga. Če je trg za etilni alkohol kmetijskega porekla na splošno povezan s trgom za etilni alkohol, morajo biti na voljo tudi informacije o trgu za etilni alkohol nekmetijskega porekla. |
| --- | --- |

(141)

Vzpostaviti je treba okvir posebnih ukrepov za etilni alkohol kmetijskega porekla, s katerimi se lahko zbirajo gospodarski podatki in analizirajo statistične informacije zaradi spremljanja trga. Če je trg za etilni alkohol kmetijskega porekla na splošno povezan s trgom za etilni alkohol, morajo biti na voljo tudi informacije o trgu za etilni alkohol nekmetijskega porekla.

| (142) | Stroške, ki jih imajo države članice zaradi obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe, financira Unija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (15). |
| --- | --- |

(142)

Stroške, ki jih imajo države članice zaradi obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe, financira Unija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (15).

| (143) | Da bi se povečala finančna sredstva, ki so na voljo za vinski sektor na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi bilo treba sredstva postopoma prenesti v proračun iz navedene uredbe, če so zadevni zneski dovolj visoki. |
| --- | --- |

(143)

Da bi se povečala finančna sredstva, ki so na voljo za vinski sektor na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005, bi bilo treba sredstva postopoma prenesti v proračun iz navedene uredbe, če so zadevni zneski dovolj visoki.

| (144) | Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje potrebnih ukrepov za reševanje specifičnih praktičnih problemov v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(144)

Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje potrebnih ukrepov za reševanje specifičnih praktičnih problemov v nujnih primerih.

| (145) | Ker se skupni trg za kmetijske proizvode neprestano razvija, bi se morale države članice in Komisija medsebojno obveščati o pomembnih spremembah ter sprejeti načine uradnega obveščanja o zadevnih dogodkih in o ustreznih podatkih. |
| --- | --- |

(145)

Ker se skupni trg za kmetijske proizvode neprestano razvija, bi se morale države članice in Komisija medsebojno obveščati o pomembnih spremembah ter sprejeti načine uradnega obveščanja o zadevnih dogodkih in o ustreznih podatkih.

| (146) | Da bi se preprečile zlorabe katere koli od ugodnosti iz te uredbe, se take ugodnosti ne bi smele odobriti ali bi jih bilo treba glede na okoliščine umakniti, kadar se ugotovi, da so bili pogoji, potrebni za pridobitev katere koli od teh ugodnosti, ustvarjeni umetno in v nasprotju s cilji te uredbe. |
| --- | --- |

(146)

Da bi se preprečile zlorabe katere koli od ugodnosti iz te uredbe, se take ugodnosti ne bi smele odobriti ali bi jih bilo treba glede na okoliščine umakniti, kadar se ugotovi, da so bili pogoji, potrebni za pridobitev katere koli od teh ugodnosti, ustvarjeni umetno in v nasprotju s cilji te uredbe.

| (147) | Da se zagotovi spoštovanje obveznosti iz te uredbe, so potrebni pregledi ter uporaba upravnih ukrepov in upravnih kazni v primerih nespoštovanja, prav tako so potrebna pravila o pologu in sprostitvi varščine, ki jamčijo za zanesljivo upravljanje enotnega skupnega trga v okviru SKP. Te določbe morajo vsebovati tudi izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter obveznosti držav članic v zvezi s poročanjem, ki izhajajo iz uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(147)

Da se zagotovi spoštovanje obveznosti iz te uredbe, so potrebni pregledi ter uporaba upravnih ukrepov in upravnih kazni v primerih nespoštovanja, prav tako so potrebna pravila o pologu in sprostitvi varščine, ki jamčijo za zanesljivo upravljanje enotnega skupnega trga v okviru SKP. Te določbe morajo vsebovati tudi izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter obveznosti držav članic v zvezi s poročanjem, ki izhajajo iz uporabe te uredbe.

| (148) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007 se bodo številni ukrepi za panožno upravljanje trga prenehali izvajati leta 2012. Po preklicu Uredbe (ES) št. 1234/2007 bi morale ustrezne določbe še naprej veljati do izteka zadevnih shem. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007 se bodo številni ukrepi za panožno upravljanje trga prenehali izvajati leta 2012. Po preklicu Uredbe (ES) št. 1234/2007 bi morale ustrezne določbe še naprej veljati do izteka zadevnih shem.

| (149) | Da se zagotovi pravna varnost pri uporabi pravil trženja, bi morala Komisija določiti datum, s katerim določene določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 prenehajo veljati za zadevni sektor. |
| --- | --- |

(149)

Da se zagotovi pravna varnost pri uporabi pravil trženja, bi morala Komisija določiti datum, s katerim določene določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 prenehajo veljati za zadevni sektor.

| (150) | Da se zagotovi nemoten prehod z ureditev iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede sektorjev sadja in zelenjave ter glede določb iz te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena, da sprejme prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

(150)

Da se zagotovi nemoten prehod z ureditev iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede sektorjev sadja in zelenjave ter glede določb iz te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena, da sprejme prehodne ukrepe.

| (151) | Ta uredba bi se morala uporabljati od začetka svoje veljavnosti. Vendar bi morala določba o določitvi splošnega tržnega standarda veljati samo od [eno leto po začetku veljavnosti uredbe. |
| --- | --- |

(151)

Ta uredba bi se morala uporabljati od začetka svoje veljavnosti. Vendar bi morala določba o določitvi splošnega tržnega standarda veljati samo od [eno leto po začetku veljavnosti uredbe.

| (152) | Kar zadeva pogodbene odnose ter organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije v sektorjih mleka in mlečnih izdelkov, so ukrepi iz te uredbe upravičeni v smislu trenutnih gospodarskih okoliščin na mlekarskem trgu ter strukture dobavne verige. Zato bi se morali izvajati dovolj dolgo (pred odpravo mlečnih kvot in po njej), da se jim omogoči poln učinek. Glede na njihovo daljnosežnost bi vendarle morali biti začasne narave, obenem pa bi morali biti podvrženi pregledovanju, da se ugotovi, kako delujejo in ali naj se izvajajo še naprej. Slednje je treba obravnavati v poročilih Komisije o razvoju trga z mlekom, ki morajo še zlasti obravnavati morebitne spodbude kmetom za sklepanje sporazumov o skupni proizvodnji, predložiti pa jih je treba do 30. junija 2014 in 31. decembra 2018 – |
| --- | --- |

(152)

Kar zadeva pogodbene odnose ter organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije v sektorjih mleka in mlečnih izdelkov, so ukrepi iz te uredbe upravičeni v smislu trenutnih gospodarskih okoliščin na mlekarskem trgu ter strukture dobavne verige. Zato bi se morali izvajati dovolj dolgo (pred odpravo mlečnih kvot in po njej), da se jim omogoči poln učinek. Glede na njihovo daljnosežnost bi vendarle morali biti začasne narave, obenem pa bi morali biti podvrženi pregledovanju, da se ugotovi, kako delujejo in ali naj se izvajajo še naprej. Slednje je treba obravnavati v poročilih Komisije o razvoju trga z mlekom, ki morajo še zlasti obravnavati morebitne spodbude kmetom za sklepanje sporazumov o skupni proizvodnji, predložiti pa jih je treba do 30. junija 2014 in 31. decembra 2018 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja skupno ureditev trgov za proizvode, kakor so nadalje določeni v Prilogi I, v naslednjih sektorjih:

| (a) | žita, del I Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

žita, del I Priloge I;

| (b) | riž, del II Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

riž, del II Priloge I;

| (c) | sladkor, del III Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

sladkor, del III Priloge I;

| (d) | posušena krma, del IV Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

posušena krma, del IV Priloge I;

| (e) | semena, del V Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

semena, del V Priloge I;

| (f) | hmelj, del VI Priloge I; |
| --- | --- |

(f)

hmelj, del VI Priloge I;

| (g) | oljčno olje in namizne oljke, del VII Priloge I; |
| --- | --- |

(g)

oljčno olje in namizne oljke, del VII Priloge I;

| (h) | lan in konoplja, del VIII Priloge I; |
| --- | --- |

(h)

lan in konoplja, del VIII Priloge I;

| (i) | sadje in zelenjava, del IX Priloge I; |
| --- | --- |

(i)

sadje in zelenjava, del IX Priloge I;

| (j) | predelano sadje in zelenjava, del X Priloge I; |
| --- | --- |

(j)

predelano sadje in zelenjava, del X Priloge I;

| (k) | banane, del XI Priloge I; |
| --- | --- |

(k)

banane, del XI Priloge I;

| (l) | vino, del XII Priloge I; |
| --- | --- |

(l)

vino, del XII Priloge I;

| (m) | žive rastline in cvetličarski proizvodi, del XIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu: "sektor živih rastlin"); |
| --- | --- |

(m)

žive rastline in cvetličarski proizvodi, del XIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu: "sektor živih rastlin");

| (n) | surov tobak, del XIV Priloge I; |
| --- | --- |

(n)

surov tobak, del XIV Priloge I;

| (o) | goveje in telečje meso, del XV Priloge I; |
| --- | --- |

(o)

goveje in telečje meso, del XV Priloge I;

| (p) | mleko in mlečni izdelki, del XVI Priloge I; |
| --- | --- |

(p)

mleko in mlečni izdelki, del XVI Priloge I;

| (q) | prašičje meso, del XVII Priloge I; |
| --- | --- |

(q)

prašičje meso, del XVII Priloge I;

| (r) | ovčje in kozje meso, del XVIII Priloge I; |
| --- | --- |

(r)

ovčje in kozje meso, del XVIII Priloge I;

| (s) | jajca, del XIX Priloge I; |
| --- | --- |

(s)

jajca, del XIX Priloge I;

| (t) | perutninsko meso, del XX Priloge I; |
| --- | --- |

(t)

perutninsko meso, del XX Priloge I;

| (u) | drugi proizvodi, del XXI Priloge I. |
| --- | --- |

(u)

drugi proizvodi, del XXI Priloge I.

2.   Ta uredba vzpostavlja posebne ukrepe za sektorje, kakor so navedeni in po potrebi nadalje opredeljeni v Prilogi II:

| (a) | etilni alkohol kmetijskega porekla, del I Priloge II (v nadaljnjem besedilu: "sektor etilnega alkohola kmetijskega porekla"); |
| --- | --- |

(a)

etilni alkohol kmetijskega porekla, del I Priloge II (v nadaljnjem besedilu: "sektor etilnega alkohola kmetijskega porekla");

| (b) | čebelarski proizvodi, del II Priloge II (v nadaljnjem besedilu: "sektor čebelarstva"); |
| --- | --- |

(b)

čebelarski proizvodi, del II Priloge II (v nadaljnjem besedilu: "sektor čebelarstva");

| (c) | sviloprejke, del III Priloge II. |
| --- | --- |

(c)

sviloprejke, del III Priloge II.

3.   Za krompir, svež ali ohlajen, z oznako KN 0701 se uporablja poglavje II dela IV.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov v zvezi s posameznimi sektorji, kakor so navedene v Prilogi III.

2.   Za namene te uredbe:

| (a) | "kmet" pomeni kmeta, kakor je opredeljen v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(a)

"kmet" pomeni kmeta, kakor je opredeljen v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (b) | "plačilna agencija" pomeni organ ali organe, ki jih določi država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005; |
| --- | --- |

(b)

"plačilna agencija" pomeni organ ali organe, ki jih določi država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005;

| (c) | "intervencijska cena" pomeni ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije. |
| --- | --- |

(c)

"intervencijska cena" pomeni ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije.

Člen 3

Tržna leta

Določijo se naslednja tržna leta:

| (a) | od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan; |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan;

| (b) | od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za:






  (i) | sektor posušene krme; |
| --- | --- | --- |

(b)

od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za:

(i)

sektor posušene krme;

| (ii) | sektor sviloprejk; |
| --- | --- |

(ii)

sektor sviloprejk;

| (c) | od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za:






  (i) | sektor žit; |
| --- | --- | --- |

(c)

od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za:

(i)

sektor žit;

| (ii) | sektor semen; |
| --- | --- |

(ii)

sektor semen;

| (iii) | sektor oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(iii)

sektor oljčnega olja in namiznih oljk;

| (iv) | sektor lana in konoplje; |
| --- | --- |

(iv)

sektor lana in konoplje;

| (v) | sektor mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(v)

sektor mleka in mlečnih izdelkov;

| (d) | od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor; |
| --- | --- |

(d)

od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor;

| (e) | od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža; |
| --- | --- |

(e)

od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža;

| (f) | od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja. |
| --- | --- |

(f)

od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja.

Da se upoštevajo lastnosti sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, Komisija za te proizvode po potrebi z delegiranimi akti

  sprejme delegirane akte v skladu s členom 321, da
  določi tržna leta
  za te proizvode
  . [Sprememba 5]

Člen 4

Prenesena pooblastila

Da se upoštevajo lastnosti vsakega posameznega sektorja in da se upoštevajo spremembe v razmerah na trgu, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  posodobi opredelitve iz dela I Priloge III.

Člen 5

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  : [Sprememba 6]

| (a) | določi pretvorbene količnike za riž v različnih fazah predelave, stroške predelave in vrednost stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

določi pretvorbene količnike za riž v različnih fazah predelave, stroške predelave in vrednost stranskih proizvodov;

| (b) | sprejme vse potrebne ukrepe glede uporabe pretvorbenih količnikov. |
| --- | --- |

(b)

sprejme vse potrebne ukrepe glede uporabe pretvorbenih količnikov.

DEL II

NOTRANJI TRG

NASLOV I

TRŽNA INTERVENCIJA

POGLAVJE I

Javna intervencija in zasebno skladiščenje

Oddelek I

Uvodne določbe o javni intervenciji in zasebnem skladiščenju

Člen 6

Področje uporabe

1.   To poglavje določa pravila, ki se nanašajo, kadar je to ustrezno, na odkup v okviru javne intervencije in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za sektorje:

| (a) | žit; |
| --- | --- |

(a)

žit;

| (b) | riža; |
| --- | --- |

(b)

riža;

| (c) | sladkorja; |
| --- | --- |

(c)

sladkorja;

| (d) | oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(d)

oljčnega olja in namiznih oljk;

| (e) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(e)

govejega in telečjega mesa;

| (f) | mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(f)

mleka in mlečnih izdelkov;

| (g) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(g)

prašičjega mesa;

| (h) | ovčjega in kozjega mesa. |
| --- | --- |

(h)

ovčjega in kozjega mesa.

2.   Za namene tega poglavja:

| (a) | "žita" pomeni žita, požeta v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

"žita" pomeni žita, požeta v Uniji;

| (b) | "mleko" pomeni kravje mleko, proizvedeno v Uniji; |
| --- | --- |

(b)

"mleko" pomeni kravje mleko, proizvedeno v Uniji;

| (c) | "smetana" pomeni smetano, pridobljeno neposredno in izključno iz mleka. |
| --- | --- |

(c)

"smetana" pomeni smetano, pridobljeno neposredno in izključno iz mleka.

Člen 7

Poreklo iz EU

Brez poseganja v člen 6(2) so samo proizvodi s poreklom iz Unije upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje.

Člen 8

Referenčne cene

1.   Za proizvode, za katere veljajo intervencijski ukrepi iz člena 6(1), se določijo naslednje referenčne cene:

| (a) | za sektor žit 101,31 EUR na tono; |
| --- | --- |

(a)

za sektor žit 101,31 EUR na tono;

| (b) | za neoluščeni riž 150 EUR na tono za standardno kakovost, kakor je opredeljeno v točki A Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

za neoluščeni riž 150 EUR na tono za standardno kakovost, kakor je opredeljeno v točki A Priloge IV;

| (c) | za sladkor:






  (i) | za beli sladkor: 404,4 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010; |
| --- | --- | --- |

(c)

za sladkor:

(i)

za beli sladkor: 404,4 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010;

| (ii) | za surovi sladkor: 335,2 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010. |
| --- | --- |

(ii)

za surovi sladkor: 335,2 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010.

| (d) | za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR na tono za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 34(1)(a); |
| --- | --- |

(d)

za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR na tono za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 34(1)(a);

| (e) | za sektor mleka in mlečnih izdelkov:






  (i) | 246,39 EUR za 100 kg za maslo; |
| --- | --- | --- |

(e)

za sektor mleka in mlečnih izdelkov:

(i)

246,39 EUR za 100 kg za maslo;

| (ii) | 169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu; |
| --- | --- |

(ii)

169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu;

| (f) | za sektor prašičjega mesa 1 509,39 EUR na tono za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa v skladu z lestvico Unije za razvrščanje trupov prašičev iz člena 34(1)(b):






  (i) | trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E, kakor je določeno v točki B II Priloge V; |
| --- | --- | --- |

(f)

za sektor prašičjega mesa 1 509,39 EUR na tono za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa v skladu z lestvico Unije za razvrščanje trupov prašičev iz člena 34(1)(b):

(i)

trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E, kakor je določeno v točki B II Priloge V;

| (ii) | trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R, kakor je določeno v točki B II Priloge V. |
| --- | --- |

(ii)

trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R, kakor je določeno v točki B II Priloge V.

2.   Referenčne cene za žita in riž, določene v točkah (a) in (b) odstavka 1, se nanašajo na prodajo na debelo za blago, dobavljeno v skladišče, pred raztovarjanjem. Te referenčne cene veljajo za vse intervencijske centre Unije iz člena 30.

3.   Referenčne cene, določene v točkah (i) in (ii) odstavka 1(c), se uporabljajo za nepakirani sladkor, franko tovarna, standardne kakovosti, kakor je opredeljeno v točki B Priloge IV.

4.   Referenčne cene, določene v odstavku 1 tega člena, se glede na razvoj dogodkov v proizvodnji in na trgih lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 43(2) Pogodbe.

Člen 9

Poročanje o cenah na trgu za sladkor

Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  vzpostavi informacijski sistem za cene na trgu za sladkor, vključno s sistemom za objavo ravni cen za trg za sladkor.

Sistem temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo belega sladkorja ali drugi gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije se obravnavajo zaupno.

Komisija zagotovi, da objavljene informacije ne omogočijo prepoznavanja cen posameznih podjetij ali gospodarskih subjektov.

Oddelek II

Javna intervencija

Pododdelek I

Splošne določbe

Člen 10

Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija

Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter dodatne zahteve in pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti in izvedbenimi akti v skladu s členom 31 in členom 32:

| (a) | navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen, koruzo in sirek; |
| --- | --- |

(a)

navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen, koruzo in sirek;

| (b) | neoluščeni riž; |
| --- | --- |

(b)

neoluščeni riž;

| (c) | sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50; |
| --- | --- |

(c)

sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

| (d) | maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane v odobrenem podjetju v Uniji z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; |
| --- | --- |

(d)

maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane v odobrenem podjetju v Uniji z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

| (e) | posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju v Uniji, neposredno in izključno iz posnetega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta. |
| --- | --- |

(e)

posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju v Uniji, neposredno in izključno iz posnetega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta.

Pododdelek II

Začetek odkupa

Člen 11

Obdobja javne intervencije

Javna intervencija je na voljo:

| (a) | za žita od 1. novembra do 31. maja; |
| --- | --- |

(a)

za žita od 1. novembra do 31. maja;

| (b) | za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija; |
| --- | --- |

(b)

za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija;

| (c) | za goveje in telečje meso med celotnim, katerim koli tržnim letom; |
| --- | --- |

(c)

za goveje in telečje meso med celotnim, katerim koli tržnim letom;

| (d) | za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 31. avgusta. |
| --- | --- |

(d)

za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 31. avgusta.

Člen 12

Začetek javne intervencije

1.   V obdobjih iz člena 11 je javna intervencija:

| (a) | na voljo za navadno pšenico; |
| --- | --- |

(a)

na voljo za navadno pšenico;

| (b) | na voljo za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek, neoluščeni riž, sladkor, maslo in posneto mleko v prahu do intervencijskih omejitev iz člena 13(1); |
| --- | --- |

(b)

na voljo za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek, neoluščeni riž, sladkor, maslo in posneto mleko v prahu do intervencijskih omejitev iz člena 13(1);

| (c) | dana na voljo s strani Komisije za goveje in telečje meso z izvedbenimi akti in

  , sprejetimi
  brez pomoči odbora iz

  uporabe
  člena 323(1), če je povprečna tržna cena za goveje in telečje meso v reprezentativnem obdobju v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov iz člena 34(1), pod 1 560 EUR na tono
  , zlasti ob upoštevanju načel teritorialne kohezije z vidika vpliva na regionalne trge, katerih gospodarstvo je v veliki meri odvisno od tovrstnih proizvodov
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(c)

dana na voljo s strani Komisije za goveje in telečje meso z izvedbenimi akti in

  , sprejetimi
  brez pomoči odbora iz

  uporabe
  člena 323(1), če je povprečna tržna cena za goveje in telečje meso v reprezentativnem obdobju v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov iz člena 34(1), pod 1 560 EUR na tono
  , zlasti ob upoštevanju načel teritorialne kohezije z vidika vpliva na regionalne trge, katerih gospodarstvo je v veliki meri odvisno od tovrstnih proizvodov
  . [Sprememba 7]

2.   Javno intervencijo za goveje in telečje meso iz točke (c) odstavka 1 Komisija konča z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , če v reprezentativnem obdobju niso več izpolnjeni pogoji iz navedene točke.

Člen 13

Omejitve intervencije

1.   Javni intervencijski odkup se izvede le v okviru naslednjih omejitev:

| (a) | za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž 0 ton za obdobja iz člena 11(a) oziroma (b); |
| --- | --- |

(a)

za trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž 0 ton za obdobja iz člena 11(a) oziroma (b);

| (b) | za maslo 30 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(d); |
| --- | --- |

(b)

za maslo 30 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(d);

| (c) | za posneto mleko v prahu 109 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(d). |
| --- | --- |

(c)

za posneto mleko v prahu 109 000 ton za vsako obdobje iz člena 11(d).

2.   Za proizvode iz odstavka 1 lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da javno intervencijo nadaljuje nad količinami iz navedenega odstavka, če tako zahtevajo razmere na trgu in zlasti razvoj tržnih cen.

Pododdelek III

Intervencijske cene

Člen 14

Intervencijske cene

1.   Intervencijska cena:

| (a) | za navadno pšenico je enaka referenčni ceni za največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a); |
| --- | --- |

(a)

za navadno pšenico je enaka referenčni ceni za največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a);

| (b) | za maslo znaša 90 % referenčne cene za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(b); |
| --- | --- |

(b)

za maslo znaša 90 % referenčne cene za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(b);

| (c) | za posneto mleko v prahu je enaka referenčni ceni za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(c). |
| --- | --- |

(c)

za posneto mleko v prahu je enaka referenčni ceni za zneske, ponujene v okviru meje iz člena 13(1)(c).

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi intervencijske cene in količine za intervencijo, prek razpisnih postopkov, za naslednje proizvode:

| (a) | navadno pšenico za zneske, ki presegajo največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a); |
| --- | --- |

(a)

navadno pšenico za zneske, ki presegajo največjo ponujeno količino v višini 3 milijonov ton na intervencijsko obdobje iz člena 11(a);

| (b) | trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž, ob uporabi člena 13(2); |
| --- | --- |

(b)

trdo pšenico, ječmen, koruzo, sirek in neoluščen riž, ob uporabi člena 13(2);

| (c) | goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(c)

goveje in telečje meso;

| (d) | maslo za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(b), ob uporabi člena 13(2), in |
| --- | --- |

(d)

maslo za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(b), ob uporabi člena 13(2), in

| (e) | posneto mleko v prahu za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(c), ob uporabi člena 13(2). |
| --- | --- |

(e)

posneto mleko v prahu za zneske, ki presegajo mejo iz člena 13(1)(c), ob uporabi člena 13(2).

V posebnih okoliščinah lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  omeji razpisne postopke na določene države članice ali regije države članice ter intervencijske cene in količine za intervencijo določi za državo članico ali za regijo države članice na podlagi evidentiranih povprečnih tržnih cen.

3.   Najvišja cena odkupa, določena v skladu z razpisnimi postopki iz odstavka 2:

| (a) | za žita in neoluščeni riž ne sme biti višja od ustrezne referenčne cene; |
| --- | --- |

(a)

za žita in neoluščeni riž ne sme biti višja od ustrezne referenčne cene;

| (b) | za goveje in telečje meso ne sme biti višja od povprečne tržne cene, zabeležene v državi članici ali regiji države članice, in povečane za znesek, ki ga določi Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  in na podlagi objektivnih meril; |
| --- | --- |

(b)

za goveje in telečje meso ne sme biti višja od povprečne tržne cene, zabeležene v državi članici ali regiji države članice, in povečane za znesek, ki ga določi Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  in na podlagi objektivnih meril;

| (c) | za maslo ne sme biti višja od 90 % referenčne cene; |
| --- | --- |

(c)

za maslo ne sme biti višja od 90 % referenčne cene;

| (d) | za posneto mleko v prahu ne sme biti višja od referenčne cene. |
| --- | --- |

(d)

za posneto mleko v prahu ne sme biti višja od referenčne cene.

4.   Intervencijske cene iz odstavkov 1, 2 in 3:

| (a) | za žita ne posegajo v zvišanja ali znižanja cen zaradi kakovosti in |
| --- | --- |

(a)

za žita ne posegajo v zvišanja ali znižanja cen zaradi kakovosti in

| (b) | se za neoluščeni riž po potrebi zvišajo ali znižajo, če se kakovost proizvodov, ponujenih plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki A Priloge IV. Da se obenem zagotovi, da je proizvodnja usmerjena na določene sorte, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi povečanja in znižanja intervencijske cene. |
| --- | --- |

(b)

se za neoluščeni riž po potrebi zvišajo ali znižajo, če se kakovost proizvodov, ponujenih plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, opredeljene v točki A Priloge IV. Da se obenem zagotovi, da je proizvodnja usmerjena na določene sorte, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi povečanja in znižanja intervencijske cene.

Pododdelek IV

Prodaja iz intervencije

Člen 15

Splošna načela

Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se izvede na način, s katerim se izogne morebitnim motnjam na trgu, zagotovi enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev, ob tem pa se upošteva obveznosti iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

Člen 16

Prodaja sladkorja

Za odkupljeni sladkor v okviru javne intervencije lahko plačilne agencije prodajajo sladkor le po ceni, ki je višja od referenčne cene, določene za tržno leto, v katerem se prodaja izvede.

Vendar da bi izkoristila posebne priložnosti za prodajo intervencijskih zalog brez izkrivljanja trga, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  odloči, da plačilne agencije:

| (a) | lahko prodajajo sladkor po ceni, ki je enaka referenčni ceni iz prvega odstavka ali nižja od nje, če je sladkor namenjen:






  (i) | za živalsko krmo ali |
| --- | --- | --- |

(a)

lahko prodajajo sladkor po ceni, ki je enaka referenčni ceni iz prvega odstavka ali nižja od nje, če je sladkor namenjen:

(i)

za živalsko krmo ali

| (ii) | za izvoz bodisi brez nadaljnje obdelave ali po nadaljnji obdelavi v proizvode iz Priloge I k Pogodbi ali v blago iz dela III Priloge XVII k tej uredbi, ali |
| --- | --- |

(ii)

za izvoz bodisi brez nadaljnje obdelave ali po nadaljnji obdelavi v proizvode iz Priloge I k Pogodbi ali v blago iz dela III Priloge XVII k tej uredbi, ali

| (iii) | za industrijsko uporabo iz člena 55; |
| --- | --- |

(iii)

za industrijsko uporabo iz člena 55;

| (b) | dajo na voljo nepredelan sladkor, ki ga hranijo za prehrano ljudi na notranjem trgu Unije, dobrodelnim organizacijam – ki jih priznava zadevna država članica ali Komisija, kadar država članica ne prizna nobene take organizacije –, in sicer po ceni, ki je nižja od trenutne referenčne cene, ali brezplačno za namene razdeljevanja kot dela pomoči v posameznih nujnih primerih. |
| --- | --- |

(b)

dajo na voljo nepredelan sladkor, ki ga hranijo za prehrano ljudi na notranjem trgu Unije, dobrodelnim organizacijam – ki jih priznava zadevna država članica ali Komisija, kadar država članica ne prizna nobene take organizacije –, in sicer po ceni, ki je nižja od trenutne referenčne cene, ali brezplačno za namene razdeljevanja kot dela pomoči v posameznih nujnih primerih.

Pododdelek V

Razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Uniji

Člen 17

Program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji

1.   Vzpostavi se program, s katerim lahko organizacije, ki jih imenujejo države članice, prehrambne proizvode razdelijo najbolj ogroženim osebam v Uniji. Za ta namen se dajo na voljo proizvodi iz intervencijskih zalog, če pa intervencijske zaloge, primerne za program razdeljevanja, niso na voljo, se prehrambni proizvodi kupijo na trgu.

Za namene programa iz prvega pododstavka "najbolj ogrožene osebe" pomenijo fizične osebe, in sicer posameznike in družine ali skupine, sestavljene iz takšnih oseb, katerih stanje socialne in finančne odvisnosti je ugotovljeno ali priznano na podlagi meril o izpolnjevanju pogojev, ki jih sprejmejo pristojni nacionalni organi, ali so tako ocenjene na podlagi meril imenovanih organizacij in ki jih potrdijo navedeni pristojni organi.

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v programu iz odstavka 1, Komisiji predložijo programe razdeljevanja hrane, ki vsebujejo

| (a) | podrobnosti o njihovih glavnih značilnostih in ciljih, |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o njihovih glavnih značilnostih in ciljih,

| (b) | imenovane organizacije, |
| --- | --- |

(b)

imenovane organizacije,

| (c) | zahtevke za količine prehrambnih proizvodov za razdeljevanje v triletnem obdobju ter druge ustrezne informacije. |
| --- | --- |

(c)

zahtevke za količine prehrambnih proizvodov za razdeljevanje v triletnem obdobju ter druge ustrezne informacije.

Države članice prehrambne proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, vključno s prehransko vrednostjo in primernostjo za razdeljevanje. V ta namen lahko države članice dajo prednost prehrambnim proizvodom s poreklom iz EU.

3.   Na podlagi zahtevkov, ki jih uradno sporočijo države članice v skladu s prvim pododstavkom odstavka 2, in drugih informacij, ki veljajo za pomembne, Komisija sprejme triletne načrte.

V vsakem triletnem načrtu so določeni letni zneski, ki jih Unija dodeli posamezni državi članici, ter najmanjši letni finančni prispevki držav članic. Razdelitve za drugo in tretje leto programa so okvirne.

Države članice, ki sodelujejo v programu, vsako leto potrdijo zahtevke iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 2. Komisija bi morala nato na podlagi teh potrditev vsako naslednje leto odločiti o dokončnih dodeljenih zneskih v mejah odobrenih sredstev v proračunu.

Kadar proizvodi, vključeni v triletni načrt, niso na voljo v intervencijskih zalogah države članice, v kateri so takšni proizvodi potrebni, je v triletnem načrtu določen njihov prenos iz držav članic, v katerih so v intervencijskih zalogah na voljo.

Triletni načrt se lahko revidira v primeru pomembnih dogodkov, ki vplivajo na njegovo izvajanje.

4.   Organizacije, ki jih imenujejo države članice, iz odstavka 1 ne morejo biti komercialna podjetja.

Prehrambni proizvodi se imenovanim organizacijam izročijo brezplačno.

Prehrambni proizvodi se najbolj ogroženim osebam razdelijo:

| (a) | brezplačno ali |
| --- | --- |

(a)

brezplačno ali

| (b) | po ceni, ki nikakor ni višja od tiste, ki temelji na stroških, ki jih imajo določene organizacije za izvajanje dejavnosti, razen stroškov, ki jih je mogoče kriti na podlagi točk (a) in (b) drugega pododstavka odstavka 7. |
| --- | --- |

(b)

po ceni, ki nikakor ni višja od tiste, ki temelji na stroških, ki jih imajo določene organizacije za izvajanje dejavnosti, razen stroškov, ki jih je mogoče kriti na podlagi točk (a) in (b) drugega pododstavka odstavka 7.

5.   Države članice, ki sodelujejo v programu:

| (a) | Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju programa; |
| --- | --- |

(a)

Komisiji predložijo letno poročilo o izvajanju programa;

| (b) | pravočasno obveščajo Komisijo o razvoju dogodkov, ki vplivajo na izvajanje programov razdeljevanja hrane. |
| --- | --- |

(b)

pravočasno obveščajo Komisijo o razvoju dogodkov, ki vplivajo na izvajanje programov razdeljevanja hrane.

6.   Unija sofinancira upravičene stroške v okviru programa. Sofinanciranje:

| (a) | skupno ne presega 500 milijonov EUR na proračunsko leto; in |
| --- | --- |

(a)

skupno ne presega 500 milijonov EUR na proračunsko leto; in

| (b) | ne presega 75 % upravičenih stroškov ali 90 % upravičenih stroškov v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013, kakor so navedene v Prilogi I k Odločbi Komisije 2006/596/ES (16). |
| --- | --- |

(b)

ne presega 75 % upravičenih stroškov ali 90 % upravičenih stroškov v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013, kakor so navedene v Prilogi I k Odločbi Komisije 2006/596/ES (16).

7.   Upravičeni stroški v okviru programa so:

| (a) | stroški proizvodov, sproščenih iz intervencijskih zalog, |
| --- | --- |

(a)

stroški proizvodov, sproščenih iz intervencijskih zalog,

| (b) | stroški prehrambnih proizvodov, kupljenih na trgu, in |
| --- | --- |

(b)

stroški prehrambnih proizvodov, kupljenih na trgu, in

| (c) | stroški prevoza intervencijskih proizvodov med državami članicami, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(c)

stroški prevoza intervencijskih proizvodov med državami članicami, če je to potrebno.

V okviru finančnih sredstev, ki so na voljo za izvajanje triletnega načrta v posamezni državi članici, lahko pristojni nacionalni organi za upravičene štejejo naslednje stroške:

| (a) | stroške prevoza prehrambnih proizvodov v skladišča imenovanih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

stroške prevoza prehrambnih proizvodov v skladišča imenovanih organizacij;

| (b) | naslednje stroške imenovanih organizacij, če so neposredno povezani z izvajanjem načrta:






  (i) | administrativne stroške; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje stroške imenovanih organizacij, če so neposredno povezani z izvajanjem načrta:

(i)

administrativne stroške;

| (ii) | stroške prevoza med skladišči imenovanih organizacij in mesti razdeljevanja ter |
| --- | --- |

(ii)

stroške prevoza med skladišči imenovanih organizacij in mesti razdeljevanja ter

| (iii) | stroške skladiščenja. |
| --- | --- |

(iii)

stroške skladiščenja.

8.   Države članice izvedejo administrativna in fizična preverjanja, da zagotovijo, da je izvajanje načrta v skladu z veljavnimi pravili, in določijo kazni za nepravilnosti.

9.   Na embalaži prehrambnih proizvodov, razdeljenih v okviru načrtov, ter na mestih razdeljevanja je jasno označena navedba "Pomoč Evropske unije" skupaj z emblemom Evropske unije.

10.   Program Unije ne vpliva na kateri koli nacionalni program za razdeljevanje prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v skladu z zakonodajo Unije.

Člen 18

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi učinkovita uporaba proračuna, namenjenega za program iz člena 17, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi metodo izračuna skupne dodelitve sredstev, vključno z razdeljevanjem intervencijskih proizvodov in finančnih sredstev za nakup prehrambnih proizvodov na trgu, med države članice. Določiti mora tudi knjigovodsko vrednost proizvodov, sproščenih iz intervencijskih zalog, in metodo za prerazporeditev sredstev na podlagi triletnih revizij načrta.

2.   Da se zagotovi učinkovita in uspešna uporaba proračuna, namenjenega za program iz člena 17, in se zaščitijo pravice in obveznosti izvajalcev, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme določbe, s katerimi se zahteva uporaba razpisnih postopkov za vse dejavnosti v zvezi z izvedbo programov razdeljevanja hrane, določbe o varščinah, ki jih morajo položiti udeleženci v razpisih, in določbe o sankcijah, znižanjih in izključitvah, ki jih uporabijo države članice, zlasti v primeru nespoštovanja rokov za umik proizvodov iz intervencijskih zalog in v primeru resnih pomanjkljivosti ali nepravilnosti pri izvajanju triletnega načrta.

Člen 19

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme določbe za enotno izvajanje triletnega načrta in nacionalnih programov razdeljevanja hrane iz člena 17. Navedeni akti zadevajo:

| (a) | podrobna pravila in postopke za sprejetje in revizijo triletnih načrtov, vključno z veljavnimi roki; |
| --- | --- |

(a)

podrobna pravila in postopke za sprejetje in revizijo triletnih načrtov, vključno z veljavnimi roki;

| (b) | sprejetje triletnih načrtov in njihovo revizijo ter dokončne dodelitve iz tretjega pododstavka člena 17(3); |
| --- | --- |

(b)

sprejetje triletnih načrtov in njihovo revizijo ter dokončne dodelitve iz tretjega pododstavka člena 17(3);

| (c) | določbe o dodatnih elementih, iz katerih so sestavljeni triletni načrti, pravila za dobavo prehrambnih proizvodov ter postopke in roke, ki se uporabljajo za umike intervencijskih proizvodov in prenose med državami članicami; |
| --- | --- |

(c)

določbe o dodatnih elementih, iz katerih so sestavljeni triletni načrti, pravila za dobavo prehrambnih proizvodov ter postopke in roke, ki se uporabljajo za umike intervencijskih proizvodov in prenose med državami članicami;

| (d) | določbe o obliki letnih poročil o izvajanju in nacionalnih programov razdeljevanja hrane; |
| --- | --- |

(d)

določbe o obliki letnih poročil o izvajanju in nacionalnih programov razdeljevanja hrane;

| (e) | podrobna pravila za povračilo stroškov iz drugega pododstavka člena 17(7), vključno z zgornjo mejo financiranja in roki |
| --- | --- |

(e)

podrobna pravila za povračilo stroškov iz drugega pododstavka člena 17(7), vključno z zgornjo mejo financiranja in roki

| (f) | enotne pogoje za javni razpis, vključno s pogoji za prehrambne proizvode in njihovo dobavo; |
| --- | --- |

(f)

enotne pogoje za javni razpis, vključno s pogoji za prehrambne proizvode in njihovo dobavo;

| (g) | določbe o fizičnih in administrativnih preverjanjih, ki jih izvedejo države članice; |
| --- | --- |

(g)

določbe o fizičnih in administrativnih preverjanjih, ki jih izvedejo države članice;

| (h) | enotne določbe glede plačilnih postopkov in rokov ter znižanj, ki se uporabijo v primeru nespoštovanja, računovodske določbe in postopke za prenose med državami članicami, vključno z opisom nalog, ki jih morajo opraviti zadevni nacionalni intervencijski organi; |
| --- | --- |

(h)

enotne določbe glede plačilnih postopkov in rokov ter znižanj, ki se uporabijo v primeru nespoštovanja, računovodske določbe in postopke za prenose med državami članicami, vključno z opisom nalog, ki jih morajo opraviti zadevni nacionalni intervencijski organi;

| (i) | enotne pogoje za izvajanje člena 17(9). |
| --- | --- |

(i)

enotne pogoje za izvajanje člena 17(9).

Oddelek III

Zasebno skladiščenje

Pododdelek I

Obvezna pomoč

Člen 20

Proizvodi, ki so upravičeni do pomoči

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija z delegiranimi akti in izvedbenimi akti v skladu s členoma 31 in 32 za:

| (i) | nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka, |
| --- | --- |

(i)

nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka,

| (ii) | soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka. |
| --- | --- |

(ii)

soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo nemastne suhe snovi v mleku 2 utežna odstotka, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka.

Člen 21

Pogoji in stopnja pomoči za maslo

Ukrepe za določitev pomoči za maslo sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe.

  Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), določi zneske pomoči za zasebno skladiščenje masla, pri čemer upošteva stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog.

Če se v času odpreme iz skladišča na trgu zgodi neugodna sprememba, ki je ni bilo mogoče predvideti ob začetku skladiščenja, lahko Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), poveča znesek pomoči. [Sprememba 8]

Pododdelek II

Neobvezna pomoč

Člen 22

Proizvodi, ki so upravičeni do pomoči

1.   Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 31 in 32:

| (a) | beli sladkor; |
| --- | --- |

(a)

beli sladkor;

| (b) | oljčno olje; |
| --- | --- |

(b)

oljčno olje;

| (c) | sveže ali ohlajeno meso odraslega goveda v obliki trupov, polovic, kompenziranih četrti, sprednjih četrti ali zadnjih četrti, razvrščenih v skladu z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 34(1)(a); |
| --- | --- |

(c)

sveže ali ohlajeno meso odraslega goveda v obliki trupov, polovic, kompenziranih četrti, sprednjih četrti ali zadnjih četrti, razvrščenih v skladu z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 34(1)(a);

| (d) | prašičje meso; |
| --- | --- |

(d)

prašičje meso;

| (e) | ovčje in kozje meso. |
| --- | --- |

(e)

ovčje in kozje meso.

Da bi upoštevala lastnosti mesa odraslega goveda, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  spremeni seznam proizvodov, določen v točki (c) prvega pododstavka, če razmere na trgu to zahtevajo.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi pomoč za zasebno skladiščenje iz odstavka 1 vnaprej ali z razpisnim postopkom.

Člen 23

Pogoji za dodelitev pomoči za beli sladkor

1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  , ob upoštevanju razmer na trgu, odobri pomoč za skladiščenje belega sladkorja podjetjem, ki jim je bila dodeljena kvota za sladkor, če je zabeležena povprečna cena za beli sladkor v Uniji nižja od referenčne cene v reprezentativnem obdobju in bo na tej ravni verjetno ostala.

2.   Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu z odstavkom 1, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 45 ali 56.

Člen 24

Pogoji za dodelitev pomoči za oljčno olje

Komisija se lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da države članice pooblasti za sklepanje pogodb s subjekti, ki so jih same odobrile in ki ponujajo zadostna jamstva za skladiščenje oljčnega olja, ki ga tržijo, kadar gre za hude motnje na trgu v nekaterih regijah Unije, med drugim tudi, kadar je zabeležena povprečna cena na trgu med reprezentativnim obdobjem nižja od:

| (a) | 1 779 EUR na tono za ekstra deviško oljčno olje ali |
| --- | --- |

(a)

1 779 EUR na tono za ekstra deviško oljčno olje ali

| (b) | 1 710 EUR na tono za deviško oljčno olje ali |
| --- | --- |

(b)

1 710 EUR na tono za deviško oljčno olje ali

| (c) | 1 524 EUR na tono za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR na tono za vsako dodatno stopnjo kislosti. |
| --- | --- |

(c)

1 524 EUR na tono za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR na tono za vsako dodatno stopnjo kislosti.

Člen 25

Pogoji za dodelitev pomoči za proizvode iz sektorja govejega in telečjega mesa

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odobri pomoč za skladiščenje, kadar je povprečna tržna cena Unije, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda iz člena 34(1)(a), nižja od 103 % referenčne cene in bo taka verjetno ostala.

Člen 26

Pogoji za dodelitev pomoči za prašičje meso

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da odobri pomoč za skladiščenje prašičjih trupov, kadar povprečna tržna cena Unije, kakor je ugotovljena glede na cene, zabeležene v vsaki državi članici na reprezentativnih trgih Unije in ovrednotena s koeficienti, ki odražajo relativno velikost prašičje črede v vsaki državi članici, je in bo verjetno še naprej nižja kakor 103 % referenčne cene.

Člen 27

Pogoji za dodelitev pomoči za ovčje in kozje meso

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da dodeli pomoč za skladiščenje ovčjega in kozjega mesa ob izjemno težkih tržnih razmerah za ovčje in kozje meso v enem ali več navedenih območij kotacije:

| (a) | v Veliki Britaniji; |
| --- | --- |

(a)

v Veliki Britaniji;

| (b) | na Severnem Irskem; |
| --- | --- |

(b)

na Severnem Irskem;

| (c) | v kateri koli državi članici, ki se obravnava ločeno, razen v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(c)

v kateri koli državi članici, ki se obravnava ločeno, razen v Združenem kraljestvu.

Oddelek IV

Skupne določbe o javni intervenciji in zasebnem skladiščenju

Pododdelek I

Splošne določbe

Člen 28

Pravila glede skladiščenja

1.   Plačilne agencije ne smejo zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spadajo, skladiščiti proizvodov, ki so jih odkupile, razen če so predhodno pridobile dovoljenje Komisije z izvedbenimi akti na podlagi člena 32.

Ozemlji Belgije in Luksemburga sta za namene tega člena obravnavani kot ena država članica.

2.   Dovoljenje se izda, če je skladiščenje nujno potrebno in ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

| (a) | možnosti skladiščenja in zahtev glede skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

možnosti skladiščenja in zahtev glede skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in v drugih državah članicah;

| (b) | kakršnih koli dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in zaradi prevoza. |
| --- | --- |

(b)

kakršnih koli dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi skladiščenja v državi članici, v katere pristojnost spada plačilna agencija, in zaradi prevoza.

3.   Dovoljenje za skladiščenje v tretji državi se izda le, če na podlagi meril, določenih v odstavku 2, skladiščenje v drugi državi članici povzroča precejšnje težave.

4.   Podatki iz točke (a) odstavka 2 se pripravijo po posvetu z vsemi državami članicami.

5.   Carine in drugi zneski, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru skupne kmetijske politike, ne veljajo za proizvode:

| (a) | ki se prevažajo po izdaji dovoljenja iz odstavkov 1, 2 in 3 ali |
| --- | --- |

(a)

ki se prevažajo po izdaji dovoljenja iz odstavkov 1, 2 in 3 ali

| (b) | ki so preneseni z ene plačilne agencije na drugo. |
| --- | --- |

(b)

ki so preneseni z ene plačilne agencije na drugo.

6.   Vsaka plačilna agencija, ki ravna v skladu z odstavki 1, 2 in 3, je še naprej odgovorna za proizvode, skladiščene zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spada.

7.   Če proizvodi, ki jih ima plačilna agencija zunaj ozemlja države članice, v katere pristojnost spada, niso vrnjeni v navedeno državo članico, so prodani po cenah in pogojih, ki so določeni ali jih je treba določiti za kraj skladiščenja.

Člen 29

Pravila za razpisne postopke

Razpisni postopki vsem zadevnim osebam zagotavljajo enakost dostopa.

Pri izbiri razpisnih ponudb imajo prednost tiste, ki so najugodnejše za Unijo. Vsekakor pa ni nujno, da temu sledi oddaja naročila.

Člen 30

Intervencijski centri za žita in riž

1.   Da se upošteva raznolikost skladišč v sektorjih žit in riža v Uniji ter da se izvajalcem zagotovi ustrezen dostop do javnih intervencij, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijski centri in skladišča v zvezi s proizvodi, ki se odkupijo v okviru sistema javne intervencije, vključno z določitvijo minimalne skladiščne zmogljivosti za skladišča in z določitvijo tehničnih zahtev za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja.

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  imenuje intervencijske centre v sektorjih žit in riža ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

| (a) | stanje centrov v območjih s presežki zadevnih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

stanje centrov v območjih s presežki zadevnih proizvodov;

| (b) | razpoložljivost zadostnih prostorov in tehnične opreme; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost zadostnih prostorov in tehnične opreme;

| (c) | ugodene razmere z vidika prevoznih sredstev. |
| --- | --- |

(c)

ugodene razmere z vidika prevoznih sredstev.

Intervencijski centri so lahko imenovani za vsako žito.

Člen 31

Prenesena pooblastila

1.   Da se upoštevajo lastnosti različnih sektorjev, lahko Komisija poleg zahtev, ki so opredeljene v tej uredbi, z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi za odkup v okviru javne intervencije iz člena 10 in ki jih je treba skladiščiti v okviru sistema dodeljevanja pomoči za zasebno skladiščenje. Cilj teh zahtev in pogojev je, da se zagotovita izpolnjevanje pogojev in kakovost odkupljenih in skladiščenih izdelkov glede na kakovostne skupine, stopnje kakovosti, kategorije, količine, pakiranje vključno z označevanjem, zgornjo mejo starosti, konzerviranje ter fazo proizvodov, na katere se nanašata intervencijska cena in pomoč.

2.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev žit in neoluščenega riža, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme veljavna povečanja ali znižanja cen zaradi razlogov kakovosti iz člena 14(4), tako glede odkupa kot prodaje.

3.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev govejega in telečjega mesa, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme določbe glede obveznosti plačilnih agencij, da vse goveje meso po prevzemu in pred določbami o skladiščenju odkostijo.

4.   Da se upoštevajo različne okoliščine glede skladiščenja intervencijskih zalog v Uniji in da se izvajalcem zagotovi dostop do javnih intervencij, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme:

| (a) | zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijska skladišča v zvezi s proizvodi, razen žit in riža, ki se odkupijo v okviru sistema, vključno z določitvijo minimalne skladiščne zmogljivosti za skladišča in z določitvijo tehničnih zahtev za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja, |
| --- | --- |

(a)

zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijska skladišča v zvezi s proizvodi, razen žit in riža, ki se odkupijo v okviru sistema, vključno z določitvijo minimalne skladiščne zmogljivosti za skladišča in z določitvijo tehničnih zahtev za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja,

| (b) | določbe o prodaji manjših količin, ki so še v skladiščih v državah članicah in ki jo morajo države članice izvesti na lastno odgovornost ter z uporabo istih postopkov, kot veljajo v Uniji; in o neposredni prodaji količin, ki jih ni več mogoče prepakirati ali so slabše kakovosti. |
| --- | --- |

(b)

določbe o prodaji manjših količin, ki so še v skladiščih v državah članicah in ki jo morajo države članice izvesti na lastno odgovornost ter z uporabo istih postopkov, kot veljajo v Uniji; in o neposredni prodaji količin, ki jih ni več mogoče prepakirati ali so slabše kakovosti.

5.   Da se zagotovi želeni učinek zasebnega skladiščenja na trgu, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | sprejme določbe o zmanjšanju izplačanega zneska pomoči; |
| --- | --- |

(a)

sprejme določbe o zmanjšanju izplačanega zneska pomoči;

| (b) | lahko določi pogoje za izplačilo predplačila in zahteve, ki jih je treba izpolniti. |
| --- | --- |

(b)

lahko določi pogoje za izplačilo predplačila in zahteve, ki jih je treba izpolniti.

6.   Da se zagotovi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme pravila ukrepe za preprečitev goljufij in nepravilnosti. Med takšnimi ukrepi so lahko izključitev zadevnih izvajalcev iz udeležbe v javni intervenciji ali pomoči za zasebno skladiščenje zaradi ugotovljenih goljufij in nepravilnosti.

7.   Da se zavarujejo pravice in obveznosti izvajalcev, ki sodelujejo pri ukrepih za javno intervencijo ali zasebno skladiščenje, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme potrebne določbe o:

| (a) | uporabi razpisnih postopkov, ki zagotavljajo enakovreden dostop do blaga in enakovredno obravnavanje izvajalcev, |
| --- | --- |

(a)

uporabi razpisnih postopkov, ki zagotavljajo enakovreden dostop do blaga in enakovredno obravnavanje izvajalcev,

| (b) | ustanovitvi izvajalcev in njihovi registraciji za namene DDV, |
| --- | --- |

(b)

ustanovitvi izvajalcev in njihovi registraciji za namene DDV,

| (c) | predložitvi varščine, ki zagotavlja spoštovanje izvajalčevih obveznosti, |
| --- | --- |

(c)

predložitvi varščine, ki zagotavlja spoštovanje izvajalčevih obveznosti,

| (d) | celotni ali delni zapadlosti varščine, če obveznosti ne bodo izpolnjene. |
| --- | --- |

(d)

celotni ali delni zapadlosti varščine, če obveznosti ne bodo izpolnjene.

8.   Da se upošteva tehnični napredek proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  prilagodi standardne količine sladkorja, kot so določene v delu B Priloge IV.

Člen 32

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme potrebne določbe za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na:

| (a) | preizkuse in metode za določitev proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči, |
| --- | --- |

(a)

preizkuse in metode za določitev proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči,

| (b) | v primeru govejega in telečjega mesa, opredelitve reprezentativnega obdobja, v katerem se za uporabo členov 12(1)(c) in 12(2) spremljajo tržne cene, |
| --- | --- |

(b)

v primeru govejega in telečjega mesa, opredelitve reprezentativnega obdobja, v katerem se za uporabo členov 12(1)(c) in 12(2) spremljajo tržne cene,

| (c) | postopke in pogoje v zvezi z dostavo proizvodov, ki se odkupijo v okviru javne intervencije, stroški prevoza, ki jih krije ponudnik, prevzemom proizvodov s strani plačilnih agencij in plačilom, |
| --- | --- |

(c)

postopke in pogoje v zvezi z dostavo proizvodov, ki se odkupijo v okviru javne intervencije, stroški prevoza, ki jih krije ponudnik, prevzemom proizvodov s strani plačilnih agencij in plačilom,

| (d) | različne dejavnosti v zvezi s postopkom izkoščevanja, |
| --- | --- |

(d)

različne dejavnosti v zvezi s postopkom izkoščevanja,

| (e) | dovolitev skladiščenja zunaj ozemlja države članice, v kateri so bili izdelki odkupljeni in skladiščeni, kot navaja člen 28, |
| --- | --- |

(e)

dovolitev skladiščenja zunaj ozemlja države članice, v kateri so bili izdelki odkupljeni in skladiščeni, kot navaja člen 28,

| (f) | pogoje za prodajo ali odprodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti glede prodajnih cen, pogojev za odpremo iz skladišča, kadar je to ustrezno, glede nadaljnje uporabe ali namembnega kraja odpremljenih proizvodov, kadar je to potrebno, |
| --- | --- |

(f)

pogoje za prodajo ali odprodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti glede prodajnih cen, pogojev za odpremo iz skladišča, kadar je to ustrezno, glede nadaljnje uporabe ali namembnega kraja odpremljenih proizvodov, kadar je to potrebno,

| (g) | določitev pomoči za proizvode iz člena 20, |
| --- | --- |

(g)

določitev pomoči za proizvode iz člena 20,

| (h) | v primeru sladkorja in oljčnega olja, opredelitev reprezentativnega obdobja, v katerem se za uporabo člena 23 in člena 24 spremljajo tržne cene, |
| --- | --- |

(h)

v primeru sladkorja in oljčnega olja, opredelitev reprezentativnega obdobja, v katerem se za uporabo člena 23 in člena 24 spremljajo tržne cene,

| (i) | sprejetje seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso iz člena 26, |
| --- | --- |

(i)

sprejetje seznama reprezentativnih trgov za prašičje meso iz člena 26,

| (j) | sklenitev in vsebino pogodb med pristojnim organom države članice in kandidatom, |
| --- | --- |

(j)

sklenitev in vsebino pogodb med pristojnim organom države članice in kandidatom,

| (k) | oddajo v zasebno skladiščenje, hranjenje v zasebnem skladišču in odstranitev iz njega, |
| --- | --- |

(k)

oddajo v zasebno skladiščenje, hranjenje v zasebnem skladišču in odstranitev iz njega,

| (l) | trajanje obdobja zasebnega skladiščenja in pogoje, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo, |
| --- | --- |

(l)

trajanje obdobja zasebnega skladiščenja in pogoje, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo,

| (m) | pogoje, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo, |
| --- | --- |

(m)

pogoje, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo,

| (n) | pravila v zvezi s postopki pri odkupu po vnaprej določeni ceni ali za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje po vnaprej določeni ceni, |
| --- | --- |

(n)

pravila v zvezi s postopki pri odkupu po vnaprej določeni ceni ali za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje po vnaprej določeni ceni,

| (o) | uporabo razpisnih postopkov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, zlasti kar zadeva:






  (i) | predložitev ponudb in po potrebi minimalno količino za zahtevek ali predložitev, |
| --- | --- | --- |

(o)

uporabo razpisnih postopkov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, zlasti kar zadeva:

(i)

predložitev ponudb in po potrebi minimalno količino za zahtevek ali predložitev,

| (ii) | znesek varščine, ki jo je treba predložiti, |
| --- | --- |

(ii)

znesek varščine, ki jo je treba predložiti,

| (iii) | pošiljanje ponudb Komisiji, |
| --- | --- |

(iii)

pošiljanje ponudb Komisiji,

| (p) | pravila v zvezi s poročanjem cen nekaterih proizvodov s strani držav članic, |
| --- | --- |

(p)

pravila v zvezi s poročanjem cen nekaterih proizvodov s strani držav članic,

| (q) | določbe o pregledih, ki jih morajo izvesti države članice, |
| --- | --- |

(q)

določbe o pregledih, ki jih morajo izvesti države članice,

| (r) | podatke, ki jih morajo države članice posredovati Komisiji. |
| --- | --- |

(r)

podatke, ki jih morajo države članice posredovati Komisiji.

Člen 33

Izvedbeni akti, ki se sprejmejo brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323

Komisija brez
  pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323
  sprejme izvedbene akte za:

| (a) | spoštovanje največjih količin in količinskih omejitev iz člena 13(1) in člena 14(1)(a), |
| --- | --- |

(a)

spoštovanje največjih količin in količinskih omejitev iz člena 13(1) in člena 14(1)(a),

| (b) | za prehod na razpisni postopek iz člena 14(2) v primeru navadne pšenice. |
| --- | --- |

(b)

za prehod na razpisni postopek iz člena 14(2) v primeru navadne pšenice.

Pododdelek II

Posebne določbe o razvrščanju trupov

Člen 34

Lestvice Unije in pregledi

1.   Lestvice Unije za razvrščanje trupov se uporabljajo v skladu s pravili iz Priloge V v naslednjih sektorjih:

| (a) | govejega in telečjega mesa za trupe odraslega goveda; |
| --- | --- |

(a)

govejega in telečjega mesa za trupe odraslega goveda;

| (b) | prašičjega mesa za trupe prašičev, ki niso bili uporabljeni za vzrejo. |
| --- | --- |

(b)

prašičjega mesa za trupe prašičev, ki niso bili uporabljeni za vzrejo.

Države članice lahko v sektorju ovčjega in kozjega mesa uporabljajo lestvico Unije za razvrščanje trupov za trupe ovac v skladu s pravili, določenimi v točki C Priloge V.

2.   Inšpekcijo na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovc v imenu Unije izvede inšpekcijski odbor Unije, sestavljen iz strokovnjakov Komisije in strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice. Ta odbor o opravljenih pregledih poroča Komisiji in državam članicam.

Stroške opravljenih inšpekcij krije Unija.

Člen 35

Prenesena pooblastila

1.   Da se upoštevajo tehnični napredek in potrebe sektorjev, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  prilagodi in posodobi opredelitve iz Priloge V ter določbe o razvrščanju, označevanju in predstavitvi trupov odraslega goveda, prašičev in ovac.

2.   Da se standardizira predstavitev različnih proizvodov za namene boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja v sektorjih govejega, telečjega, prašičjega in ovčjega mesa, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | sprejme določbe o uvrščanju, razvrščanju (tudi s tehnikami samodejnega razvrščanja), identifikaciji, tehtanju in označevanju trupov, |
| --- | --- |

(a)

sprejme določbe o uvrščanju, razvrščanju (tudi s tehnikami samodejnega razvrščanja), identifikaciji, tehtanju in označevanju trupov,

| (b) | sprejme odstopanja od določb in dodatne določbe za zadevne proizvode, vključno z določbami o določanju razredov telesne zgradbe in stopnje zamaščenosti v sektorju govejega mesa ter nadaljnjimi določbami o teži, barvi mesa in stopnji zamaščenosti v sektorju ovčjega mesa, |
| --- | --- |

(b)

sprejme odstopanja od določb in dodatne določbe za zadevne proizvode, vključno z določbami o določanju razredov telesne zgradbe in stopnje zamaščenosti v sektorju govejega mesa ter nadaljnjimi določbami o teži, barvi mesa in stopnji zamaščenosti v sektorju ovčjega mesa,

| (c) | določi pravila za izračun povprečnih cen Unije in obveznosti izvajalcev za posredovanje podatkov o trupih goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva tržne in reprezentativne cene, |
| --- | --- |

(c)

določi pravila za izračun povprečnih cen Unije in obveznosti izvajalcev za posredovanje podatkov o trupih goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva tržne in reprezentativne cene,

| (d) | določi nadaljnja pravila za namene intervencije in zasebnega skladiščenja, ki se lahko še zlasti nanašajo na:






  (i) | ukrepe, ki jih morajo sprejeti klavnice, kakor je določeno v točki A.III Priloge V, |
| --- | --- | --- |

(d)

določi nadaljnja pravila za namene intervencije in zasebnega skladiščenja, ki se lahko še zlasti nanašajo na:

(i)

ukrepe, ki jih morajo sprejeti klavnice, kakor je določeno v točki A.III Priloge V,

| (ii) | vsa odstopanja, ki se lahko odobrijo državam članicam na njihovo zahtevo za klavnice, v katerih se zakolje le malo goveda; |
| --- | --- |

(ii)

vsa odstopanja, ki se lahko odobrijo državam članicam na njihovo zahtevo za klavnice, v katerih se zakolje le malo goveda;

| (e) | določi merila za trupe lahkih jagnjet, |
| --- | --- |

(e)

določi merila za trupe lahkih jagnjet,

| (f) | redno revidira koeficiente tehtanja. |
| --- | --- |

(f)

redno revidira koeficiente tehtanja.

3.   Da se upoštevajo specifičnosti v Uniji, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | pooblasti države članice, da vsak razred telesne zgradbe in stopnje zamaščenosti trup odraslega goveda iz točke A.III Priloge V razdelijo v največ tri podrazrede, |
| --- | --- |

(a)

pooblasti države članice, da vsak razred telesne zgradbe in stopnje zamaščenosti trup odraslega goveda iz točke A.III Priloge V razdelijo v največ tri podrazrede,

| (b) | določi drugačno predstavitev trupov in poltrupov od tiste iz točke A.IV Priloge V za namen določitve tržnih cen, |
| --- | --- |

(b)

določi drugačno predstavitev trupov in poltrupov od tiste iz točke A.IV Priloge V za namen določitve tržnih cen,

| (c) | pooblasti države članice, da ne uporabijo razvrstitvene lestvice za razvrščanje prašičjih trupov ter da poleg teže in ocenjene vsebnosti pustega mesa uporabijo ocenjevalna merila, |
| --- | --- |

(c)

pooblasti države članice, da ne uporabijo razvrstitvene lestvice za razvrščanje prašičjih trupov ter da poleg teže in ocenjene vsebnosti pustega mesa uporabijo ocenjevalna merila,

| (d) | sprejme dodatne določbe in zahteve, vključno s tem:






  (i) | da države članice pooblasti, da določijo drugačno predstavitev trupov prašičev, če je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev:






  — | če se običajna poslovna praksa na njihovem ozemlju razlikuje od standardne predstavitve, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

sprejme dodatne določbe in zahteve, vključno s tem:

(i)

da države članice pooblasti, da določijo drugačno predstavitev trupov prašičev, če je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev:

—

če se običajna poslovna praksa na njihovem ozemlju razlikuje od standardne predstavitve,

| — | če tako narekujejo tehnične zahteve; |
| --- | --- |

—

če tako narekujejo tehnične zahteve;

| — | če je koža s trupov enakomerno odstranjena; |
| --- | --- |

—

če je koža s trupov enakomerno odstranjena;

| (ii) | da državam članicam omogoči, da dovolijo sprejem drugačne predstavitve trupov ovac, kadar se ne uporablja referenčna predstavitev, |
| --- | --- |

(ii)

da državam članicam omogoči, da dovolijo sprejem drugačne predstavitve trupov ovac, kadar se ne uporablja referenčna predstavitev,

| (e) | omogoči državam članicam, da uporabijo administrativne kazni za preprečitev kršitev, kot sta zlasti poneverjanje žigov in etiket ter goljufanje pri njihovi rabi ali razvrščanje s strani osebja, ki za to ni pridobilo dovoljenja. |
| --- | --- |

(e)

omogoči državam članicam, da uporabijo administrativne kazni za preprečitev kršitev, kot sta zlasti poneverjanje žigov in etiket ter goljufanje pri njihovi rabi ali razvrščanje s strani osebja, ki za to ni pridobilo dovoljenja.

4.   Da se zagotovita točnost in zanesljivost razvrščanja trupov odraslega goveda, prašičev in ovac, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi, da mora razvrščanje opravljati primerno usposobljeno osebje.

5.   Da se zagotovi zanesljivost razvrstitvene lestvice, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme določbe o potrebnih pregledih in o morebitnih posledicah v primeru neustrezne uporabe.

6.   Da bi inšpekcijski odbor Unije izpolnil svoje cilje, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi njegove naloge in njegovo sestavo.

Člen 36

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi podrobna pravila o:

| (a) | uporabi lestvic Unije za razvrščanje trupov goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva:






  (i) | posredovanje rezultatov razvrščanja, |
| --- | --- | --- |

(a)

uporabi lestvic Unije za razvrščanje trupov goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva:

(i)

posredovanje rezultatov razvrščanja,

| (ii) | preglede na kraju samem, poročila o inšpekcijah in nadaljnje ukrepe, |
| --- | --- |

(ii)

preglede na kraju samem, poročila o inšpekcijah in nadaljnje ukrepe,

| (iii) | inšpekcije na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovac v imenu Unije, ki jih izvede inšpekcijski odbor Unije; |
| --- | --- |

(iii)

inšpekcije na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovac v imenu Unije, ki jih izvede inšpekcijski odbor Unije;

| (b) | poročanje točnih podatkov s strani držav članic Komisiji, zlasti v zvezi s cenami trupov goveda, prašičev in ovac, |
| --- | --- |

(b)

poročanje točnih podatkov s strani držav članic Komisiji, zlasti v zvezi s cenami trupov goveda, prašičev in ovac,

| (c) | poročanje podatkov o klavnicah in drugih subjektih, ki beležijo cene, in o regijah, v zvezi s katerimi se za sektor govejega mesa beležijo cene, |
| --- | --- |

(c)

poročanje podatkov o klavnicah in drugih subjektih, ki beležijo cene, in o regijah, v zvezi s katerimi se za sektor govejega mesa beležijo cene,

| (d) | inšpekcije na kraju samem glede poročanja cen trupov odraslega goveda in ovac v imenu Unije, ki jih izvede inšpekcijski odbor Unije. |
| --- | --- |

(d)

inšpekcije na kraju samem glede poročanja cen trupov odraslega goveda in ovac v imenu Unije, ki jih izvede inšpekcijski odbor Unije.

POGLAVJE II

Posebni intervencijski ukrepi

Oddelek I

Izredni ukrepi za podporo trga

Člen 37

Bolezni živali

1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme izredne ukrepe za podporo prizadetega trga, da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Unije ali s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali.

Ukrepi, predvideni v prvem pododstavku, se uporabljajo za naslednje sektorje:

| (a) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(a)

govejega in telečjega mesa;

| (b) | mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

mleka in mlečnih izdelkov;

| (c) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

prašičjega mesa;

| (d) | ovčjega in kozjega mesa; |
| --- | --- |

(d)

ovčjega in kozjega mesa;

| (e) | jajc; |
| --- | --- |

(e)

jajc;

| (f) | perutnine. |
| --- | --- |

(f)

perutnine.

2.   Ukrepi iz prvega pododstavka odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Sprejmejo se lahko le, kadar je zadevna država članica hitro sprejela/so zadevne države članice hitro sprejele veterinarske in sanitarne ukrepe, ki omogočajo hitro zajezitev, in samo v obsegu in za časovno obdobje, ki je nujno potrebno za podporo zadevnega trga.

Člen 38

Izguba zaupanja potrošnikov

Za sektorja perutninskega mesa in jajc lahko Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme izredne ukrepe za podporo trga, da bi se upoštevale hude motnje na trgu, ki so neposredno nastale zaradi izgube zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za javno zdravje ali zdravje živali.

Navedeni ukrepi se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Člen 39

Financiranje

1.   Za izredne ukrepe iz členov 37 in 38 Unija zagotovi delno financiranje, enako 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice.

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

2.   Države članice zagotovijo, da kadar proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, to ne privede do izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.

Oddelek II

Ukrepi v sektorjih žit in riža

Člen 40

Posebni tržni ukrepi v sektorju žit

1.   Za učinkovit in uspešen odziv na morebitne motnje na trgu, kadar razmere na trgu tako narekujejo, lahko Komisija z delegiranimi akti, ki se po potrebi sprejmejo v okviru nujnega postopka
  iz člena 322
  , sprejme posebne intervencijske ukrepe v zvezi s sektorjem žit. Takšni intervencijski ukrepi se lahko zlasti sprejmejo, če se v eni ali več regij Unije tržne cene znižajo ali jim grozi znižanje glede na intervencijsko ceno. [Sprememba 9]

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem členom. Ti ukrepi se lahko nanašajo zlasti na postopke, uradna obvestila, tehnična merila ter upravni in fizični nadzor, ki ga izvajajo države članice.

Člen 41

Posebni tržni ukrepi v sektorju riža

1.   Za učinkovit in uspešen odziv na morebitne motnje v sektorju riža, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  , ki se po potrebi sprejmejo v okviru nujnega postopka
  v skladu s členom 322
  , sprejme posebne ukrepe za:

| (a) | preprečitev množične uporabe javne intervencije, kakor je določeno v oddelku II Poglavja I tega dela, v nekaterih regijah Unije; |
| --- | --- |

(a)

preprečitev množične uporabe javne intervencije, kakor je določeno v oddelku II Poglavja I tega dela, v nekaterih regijah Unije;

| (b) | odpravo pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč. |
| --- | --- |

(b)

odpravo pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč.

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme potrebne ukrepe, povezane s tem členom. Ti ukrepi se lahko nanašajo zlasti na postopke, uradna obvestila, tehnična merila ter upravni in fizični nadzor, ki ga izvajajo države članice.

Oddelek III

Ukrepi v sektorju sladkorja

Člen 42

Minimalna cena sladkorne pese

1.   Minimalna cena za sladkorno peso iz kvote je 26,29 EUR na tono od tržnega leta 2009/2010.

2.   Najnižja cena iz odstavka 1 velja za sladkorno peso standardne kakovosti, določene v delu B Priloge IV.

3.   Podjetja za proizvodnjo sladkorja morajo pri nakupu kvotne sladkorne pese, ki je primerna za predelavo v sladkor in namenjena za predelavo v kvotni sladkor, plačati vsaj najnižjo ceno, prilagojeno navzgor ali navzdol, zato da se lahko dovolijo odstopanja od standardne kakovosti.

Za prilagoditev cen v primeru, ko se dejanska kakovost sladkorne pese razlikuje od standardne kakovosti, se povečanja in znižanja iz prvega pododstavka uporabljajo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 46(a).

4.   Za količine sladkorne pese, ki ustrezajo količinam industrijskega sladkorja ali presežnega sladkorja, za katere velja presežna dajatev iz člena 57, zadevno podjetje za proizvodnjo sladkorja prilagodi nabavno ceno tako, da je vsaj enaka najnižji ceni za kvotno sladkorno peso.

Člen 43

Sporazumi med strokami

1.   Panožni sporazumi in pogodbe o dobavi so skladni z odstavkom 3 in nakupnimi pogoji, ki jih z delegiranimi akti na podlagi člena 46(b) določi Komisija, zlasti glede pogojev, ki urejajo nakup, dobavo, prevzem in plačilo sladkorne pese.

2.   Pogoje za nakup sladkorne pese in sladkornega trsa urejajo panožni sporazumi, sklenjeni med pridelovalci teh surovin iz Unije in podjetji za proizvodnjo sladkorja iz Unije.

3.   V pogodbah o dobavi je treba razlikovati, ali so količine sladkorja, ki bodo proizvedene iz sladkorne pese:

| (a) | kvotni sladkor ali |
| --- | --- |

(a)

kvotni sladkor ali

| (b) | izvenkvotni sladkor. |
| --- | --- |

(b)

izvenkvotni sladkor.

4.   Vsako podjetje za proizvodnjo sladkorja predloži državi članici, v kateri proizvaja sladkor, naslednje informacije:

| (a) | količine sladkorne pese iz točke (a) odstavka 3, za katere so sklenila predsetvene pogodbe o dobavi, ter vsebnost sladkorja, na kateri temeljijo te pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

količine sladkorne pese iz točke (a) odstavka 3, za katere so sklenila predsetvene pogodbe o dobavi, ter vsebnost sladkorja, na kateri temeljijo te pogodbe;

| (b) | ustrezni ocenjeni donos. |
| --- | --- |

(b)

ustrezni ocenjeni donos.

Države članice lahko zahtevajo dodatne podatke.

5.   Podjetja za proizvodnjo sladkorja, ki niso podpisala predsetvenih pogodb o dobavi po najnižji ceni za kvotno sladkorno peso za količino sladkorne pese, ki ustreza njihovemu kvotnemu sladkorju, plačajo vsaj najnižjo ceno za kvotno sladkorno peso za vso sladkorno peso, ki jo predelajo v sladkor.

6.   Panožni sporazumi lahko odstopajo od odstavkov 3, 4 in 5, če to odobri zadevna država članica.

7.   Če panožnih sporazumov ni, zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe, skladne s to uredbo, da zavaruje interese zadevnih strani.

Člen 44

Proizvodna dajatev

1.   Proizvodna dajatev se zaračuna za kvote za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup, ki jih imajo podjetja za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa iz člena 50(2).

2.   Proizvodna dajatev se določi pri 12,00 EUR za tono kvotnega sladkorja in kvotnega inulinskega sirupa. Za izoglukozo se proizvodna dajatev določi pri 50 % dajatve, ki se uporablja za sladkor.

3.   Skupno proizvodno dajatev, ki se plača v skladu z odstavkom 1, zaračuna država članica podjetjem na svojem ozemlju v skladu s kvoto, ki jo imajo v zadevnem tržnem letu.

Podjetja izvedejo plačila najpozneje do konca februarja ustreznega tržnega leta.

4.   Podjetja za proizvodnjo sladkorja in inulinskega sirupa iz Unije lahko od pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa ter dobaviteljev cikorije zahtevajo, da krijejo do 50 % zadevne proizvodne dajatve.

Člen 45

Umik sladkorja

1.   Da bi ohranili strukturno ravnovesje trga na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, in ob upoštevanju obveznosti Unije, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da v določenem tržnem letu s trga umakne količine sladkorja ali izoglukoze, proizvedene v okviru kvote, ki presegajo prag, izračunan v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2.   Prag umika iz odstavka 1 se za vsako podjetje, ki razpolaga s kvoto, izračuna tako, da se njegova kvota pomnoži s koeficientom, ki ga lahko Komisija določi z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  do 16. marca predhodnega tržnega leta na podlagi pričakovanih tržnih gibanj.

Na podlagi posodobljenih tržnih gibanj lahko Komisija do 31. oktobra zadevnega tržnega leta z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da koeficient prilagodi ali, če v skladu s prvim pododstavkom ni bil določen noben koeficient, da koeficient določi.

3.   Vsako podjetje, ki mu je bila dodeljena kvota, do začetka naslednjega tržnega leta na svoje stroške skladišči sladkor, ki je bil proizveden v okviru kvote in presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2. Količine sladkorja ali izoglukoze, umaknjene med tržnim letom, se obravnavajo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote za naslednje tržno leto.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, ob upoštevanju pričakovanih gibanj na trgu sladkorja, lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da se v tekočem in/ali naslednjem tržnem letu ves umaknjeni sladkor ali izoglukoza ali del umaknjenega sladkorja ali izoglukoze šteje za:

| (a) | presežni sladkor ali presežno izoglukozo, ki sta na voljo za spremembo v industrijski sladkor ali industrijsko izoglukozo, ali |
| --- | --- |

(a)

presežni sladkor ali presežno izoglukozo, ki sta na voljo za spremembo v industrijski sladkor ali industrijsko izoglukozo, ali

| (b) | začasno proizvodno kvoto, katere del se lahko ob upoštevanju obveznosti Unije iz sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, rezervira za izvoz. |
| --- | --- |

(b)

začasno proizvodno kvoto, katere del se lahko ob upoštevanju obveznosti Unije iz sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, rezervira za izvoz.

4.   Če je dobava sladkorja v Uniji nezadostna, lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, da se določena količina umaknjenega sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa proda na trgu Unije pred koncem obdobja umika.

5.   Če se umaknjeni sladkor obravnava kot prva količina sladkorja, proizvedena v okviru kvote za naslednje tržno leto, se pridelovalcem sladkorne pese izplača minimalna cena, ki je v veljavi v tem tržnem letu.

Zahteve iz člena 42 glede minimalne cene se ne uporabljajo, če je umaknjeni sladkor spremenjen v industrijski sladkor ali izvožen v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 3 tega člena.

Če se umaknjeni sladkor v skladu z odstavkom 4 proda na trgu Unije pred koncem obdobja umika, se pridelovalcem sladkorne pese izplača najnižja cena, ki je v veljavi v tekočem tržnem letu.

Člen 46

Prenesena pooblastila

Da se upoštevajo lastnosti sektorja sladkorja in se ustrezno upoštevajo interesi vseh strank, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | prilagoditvah cen, ki se uporabijo, kot je določeno v členu 42(3), |
| --- | --- |

(a)

prilagoditvah cen, ki se uporabijo, kot je določeno v členu 42(3),

| (b) | pogodbah o dobavi in nakupnih pogojih iz člena 43(1), |
| --- | --- |

(b)

pogodbah o dobavi in nakupnih pogojih iz člena 43(1),

| (c) | merilih, ki jih uporabijo podjetja za proizvodnjo sladkorja pri dodelitvi količin sladkorne pese prodajalcem sladkorne pese, ki jih bodo zajemale predsetvene pogodbe o dobavi iz člena 43(4). |
| --- | --- |

(c)

merilih, ki jih uporabijo podjetja za proizvodnjo sladkorja pri dodelitvi količin sladkorne pese prodajalcem sladkorne pese, ki jih bodo zajemale predsetvene pogodbe o dobavi iz člena 43(4).

Oddelek IV

Prilagoditev oskrbe

Člen 47

Ukrepi za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga

Da se spodbudi ukrepanje trgovinskih organizacij in njihovih združenj za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme naslednje ukrepe za sektorje živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine:

| (a) | ukrepe za izboljšanje kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za izboljšanje kakovosti;

| (b) | ukrepe za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja;

| (c) | ukrepe za olajšanje beleženja gibanja tržnih cen; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za olajšanje beleženja gibanja tržnih cen;

| (d) | ukrepe, ki bi omogočili vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, ki bi omogočili vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

Člen 48

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme pravila o postopkih in tehničnih pogojih glede izvajanja ukrepov iz člena 47.

POGLAVJE III

Sistem omejevanja proizvodnje

Oddelek I

Splošne določbe

Člen 49

Sistemi kvot in proizvodni potencial

1.   Sistem kvot se uporablja za naslednje proizvode:

| (a) | mleko in druge mlečne izdelke, kakor so opredeljeni v točkah (a) in (b) člena 58(1); |
| --- | --- |

(a)

mleko in druge mlečne izdelke, kakor so opredeljeni v točkah (a) in (b) člena 58(1);

| (b) | sladkor, izoglukozo in inulinski sirup. |
| --- | --- |

(b)

sladkor, izoglukozo in inulinski sirup.

2.   Kar zadeva sisteme kvot iz odstavka 1 tega člena, če proizvajalec preseže ustrezno kvoto in za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup ne uporabi presežnih količin iz člena 54, se za take količine plača presežno dajatev v skladu s pogoji iz oddelkov II in III.

3.   V vinskem sektorju se pravila o pridelovalnem potencialu glede nezakonitih zasaditev, prehodnih pravic do zasaditve ter programa krčenja uporabljajo v skladu z določbami iz oddelka V.

Oddelek II

Sladkor

Pododdelek I

Dodelitev in upravljanje kvot

Člen 50

Dodelitev kvot

1.   Kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa na nacionalni in regionalni ravni so določene v Prilogi VI.

2.   Države članice dodelijo kvoto vsakemu podjetju za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki ima sedež na njihovem ozemlju in je odobreno v skladu s členom 51.

Za vsako podjetje je dodeljena kvota enaka kvoti iz Uredbe (ES) št. 318/2006, ki je bila dodeljena podjetju za tržno leto 2007/2008.

3.   Kadar je kvota dodeljena podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ima več kot en proizvodni obrat, države članice sprejmejo ukrepe, za katere menijo, da so potrebni za ustrezno upoštevanje interesov pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa.

Člen 51

Odobrena podjetja

1.   Države članice na zahtevo podelijo odobritev podjetju, ki proizvaja sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup, ali podjetju, ki te izdelke predeluje v enega od izdelkov s seznama iz člena 55(2), pod pogojem, da podjetje:

| (a) | dokaže svoje poklicne proizvodne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

dokaže svoje poklicne proizvodne zmogljivosti;

| (b) | soglaša, da bo zagotovilo vse informacije in da bo deležno nadzora, ki je povezan s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

soglaša, da bo zagotovilo vse informacije in da bo deležno nadzora, ki je povezan s to uredbo;

| (c) | nima razveljavljene ali umaknjene odobritve. |
| --- | --- |

(c)

nima razveljavljene ali umaknjene odobritve.

2.   Odobrena podjetja državi članici, na katere ozemlju pridelujejo sladkorno peso, sladkorni trs ali izvajajo prečiščevanje, predložijo naslednje informacije:

| (a) | količine sladkorne pese ali sladkornega trsa, za katere je bila sklenjena pogodba o dobavi, kakor tudi ustrezne ocenjene donose sladkorne pese ali sladkornega trsa ter sladkorja na hektar; |
| --- | --- |

(a)

količine sladkorne pese ali sladkornega trsa, za katere je bila sklenjena pogodba o dobavi, kakor tudi ustrezne ocenjene donose sladkorne pese ali sladkornega trsa ter sladkorja na hektar;

| (b) | podatke o začasnih in dejanskih dobavah sladkorne pese, sladkornega trsa in surovega sladkorja, proizvodnji sladkorja in zalogah sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

podatke o začasnih in dejanskih dobavah sladkorne pese, sladkornega trsa in surovega sladkorja, proizvodnji sladkorja in zalogah sladkorja;

| (c) | količine prodanega belega sladkorja ter ustrezne cene in pogoje. |
| --- | --- |

(c)

količine prodanega belega sladkorja ter ustrezne cene in pogoje.

Člen 52

Prilagoditev nacionalnih kvot

Zaradi odločitev, ki jih države članice sprejmejo v skladu s členom 53, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  prilagodi kvote iz Priloge VI.

Člen 53

Prerazporeditev nacionalnih kvot in zmanjšanje kvot

1.   Država članica lahko zmanjša kvoto za sladkor ali izoglukozo, kakor je bila dodeljena podjetju s sedežem na njenem ozemlju, do 10 % za tržno leto 2008/2009 in naslednja leta. Pri tem države članice uporabljajo objektivna in nediskriminacijska merila.

2.   Države članice lahko prenesejo kvote med podjetji v skladu s pravili iz Priloge VII in ob upoštevanju interesov vseh zadevnih strani, zlasti pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa.

3.   Količine, ki so zmanjšane v skladu z odstavkoma 1 in 2, dodeli zadevna država članica enemu ali več podjetjem na svojem ozemlju, ne glede na to, ali to že ima kvoto ali ne.

Pododdelek II

Prekoračitev kvote

Člen 54

Področje uporabe

Sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup, katerih proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 50, se lahko:

| (a) | uporabijo za predelavo nekaterih izdelkov iz člena 55; |
| --- | --- |

(a)

uporabijo za predelavo nekaterih izdelkov iz člena 55;

| (b) | prenesejo v proizvodno kvoto za naslednje tržno leto v skladu s členom 56; |
| --- | --- |

(b)

prenesejo v proizvodno kvoto za naslednje tržno leto v skladu s členom 56;

| (c) | uporabijo za poseben režim preskrbe za najbolj oddaljene regije v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (17); ali |
| --- | --- |

(c)

uporabijo za poseben režim preskrbe za najbolj oddaljene regije v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (17); ali

| (d) | izvozijo v okviru količinske omejitve, ki jo z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi Komisija ob upoštevanju zavez, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

izvozijo v okviru količinske omejitve, ki jo z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi Komisija ob upoštevanju zavez, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

Za druge količine se zaračuna presežna dajatev iz člena 57.

Člen 55

Industrijski sladkor

1.   Industrijski sladkor, industrijska izoglukoza ali industrijski inulinski sirup se rezervirajo za proizvodnjo enega izmed izdelkov iz odstavka 2, kadar:

| (a) | je predmet pogodbe o dobavi, sklenjene pred koncem tržnega leta med proizvajalcem in uporabnikom, ki sta oba pridobila odobritev v skladu s členom 51; ter |
| --- | --- |

(a)

je predmet pogodbe o dobavi, sklenjene pred koncem tržnega leta med proizvajalcem in uporabnikom, ki sta oba pridobila odobritev v skladu s členom 51; ter

| (b) | je bil dobavljen uporabniku najpozneje do 30. novembra naslednjega tržnega leta. |
| --- | --- |

(b)

je bil dobavljen uporabniku najpozneje do 30. novembra naslednjega tržnega leta.

2.   Da se upošteva tehnični napredek, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sestavi seznam proizvodov, za katerih proizvodnjo se lahko uporablja industrijski sladkor, industrijska izoglukoza ali industrijski inulinski sirup.

Seznam vključuje zlasti:

| (a) | bioetanol, alkohol, rum, živi kvas in količine sirupov za namaze ter tistih, ki se predelajo v Rinse appelstroop; |
| --- | --- |

(a)

bioetanol, alkohol, rum, živi kvas in količine sirupov za namaze ter tistih, ki se predelajo v Rinse appelstroop;

| (b) | nekatere industrijske izdelke brez vsebnosti sladkorja, pri katerih pa se med njihovo predelavo uporablja sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup; |
| --- | --- |

(b)

nekatere industrijske izdelke brez vsebnosti sladkorja, pri katerih pa se med njihovo predelavo uporablja sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup;

| (c) | nekatere izdelke kemijske ali farmacevtske industrije, ki vsebujejo sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup. |
| --- | --- |

(c)

nekatere izdelke kemijske ali farmacevtske industrije, ki vsebujejo sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup.

Člen 56

Prenos presežnega sladkorja

1.   Vsako podjetje se lahko odloči za prenos cele ali dela proizvodnje, ki presega njegovo kvoto sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki se nato obravnava kot del proizvodnje naslednjega tržnega leta. Brez poseganja v odstavek 3 je ta odločitev nepreklicna.

2.   Podjetja, ki sprejmejo odločitev iz odstavka 1:

| (a) | zadevno državo članico obvestijo pred datumom, ki ga določi ta država članica:






  — | med 1. februarjem in 15. avgustom tekočega tržnega leta o količinah trsnega sladkorja, ki jih bodo prenesla, |
| --- | --- | --- |

(a)

zadevno državo članico obvestijo pred datumom, ki ga določi ta država članica:

—

med 1. februarjem in 15. avgustom tekočega tržnega leta o količinah trsnega sladkorja, ki jih bodo prenesla,

| — | med 1. februarjem in 15. avgustom tekočega tržnega leta o drugih količinah sladkorja ali inulinskega sirupa, ki jih bodo prenesla; |
| --- | --- |

—

med 1. februarjem in 15. avgustom tekočega tržnega leta o drugih količinah sladkorja ali inulinskega sirupa, ki jih bodo prenesla;

| (b) | se zavežejo, da bodo te količine skladiščila na svoje stroške do konca tekočega tržnega leta. |
| --- | --- |

(b)

se zavežejo, da bodo te količine skladiščila na svoje stroške do konca tekočega tržnega leta.

3.   Če je bila dokončna proizvodnja podjetja v zadevnem tržnem letu manjša, kot je bilo ocenjeno ob sprejemu odločitve v skladu z odstavkom 1, se lahko prenesena količina prilagodi za nazaj najpozneje do 31. oktobra naslednjega tržnega leta.

4.   Prenesene količine se štejejo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote za naslednje tržno leto.

5.   Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu s tem členom, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 23 ali 45.

Člen 57

Presežna dajatev

1.   Presežna dajatev se obračuna za količine:

| (a) | presežnega sladkorja, presežne izoglukoze in presežnega inulinskega sirupa, proizvedenih v katerem koli tržnem letu, razen za količine, prenesene v proizvodno kvoto naslednjega tržnega leta in skladiščene v skladu s členom 56, ali za količine iz točk (c) in (d) člena 54; |
| --- | --- |

(a)

presežnega sladkorja, presežne izoglukoze in presežnega inulinskega sirupa, proizvedenih v katerem koli tržnem letu, razen za količine, prenesene v proizvodno kvoto naslednjega tržnega leta in skladiščene v skladu s členom 56, ali za količine iz točk (c) in (d) člena 54;

| (b) | industrijskega sladkorja, industrijske izoglukoze in industrijskega inulinskega sirupa, za katere do datuma, ki ga z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi Komisija, ni predloženo dokazilo, da so bile predelane v enega izmed proizvodov iz člena 55(2); |
| --- | --- |

(b)

industrijskega sladkorja, industrijske izoglukoze in industrijskega inulinskega sirupa, za katere do datuma, ki ga z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi Komisija, ni predloženo dokazilo, da so bile predelane v enega izmed proizvodov iz člena 55(2);

| (c) | sladkorja in izoglukoze, ki sta bila umaknjena s trga v skladu s členom 45 in pri katerih niso izpolnjene obveznosti iz člena 45(3). |
| --- | --- |

(c)

sladkorja in izoglukoze, ki sta bila umaknjena s trga v skladu s členom 45 in pri katerih niso izpolnjene obveznosti iz člena 45(3).

2.   Presežno dajatev z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi Komisija na zadostno visoki ravni, da se je mogoče izogniti kopičenju količin iz odstavka 1.

3.   Država članica zaračuna podjetjem na svojem ozemlju presežno dajatev iz odstavka 1 glede na proizvodne količine iz odstavka 1, ki so bile ugotovljene za ta podjetja v zadevnem tržnem letu.

Oddelek III

Mleko

Pododdelek I

Splošne določbe

Člen 58

Opredelitve pojmov

1.   Za namene tega oddelka:

| (a) | "mleko" pomeni proizvod mlečne žleze, dobljen z molžo ene ali več krav, |
| --- | --- |

(a)

"mleko" pomeni proizvod mlečne žleze, dobljen z molžo ene ali več krav,

| (b) | "drugi mlečni izdelki" pomenijo vse mlečne izdelke razen mleka, zlasti posneto mleko, smetano, maslo, jogurt in sir, ki se po potrebi pretvorijo v "mlečne ekvivalente" z uporabo koeficientov, ki jih določi Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  ; |
| --- | --- |

(b)

"drugi mlečni izdelki" pomenijo vse mlečne izdelke razen mleka, zlasti posneto mleko, smetano, maslo, jogurt in sir, ki se po potrebi pretvorijo v "mlečne ekvivalente" z uporabo koeficientov, ki jih določi Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  ;

| (c) | "proizvajalec" pomeni kmeta s kmetijskim gospodarstvom na geografskem ozemlju države članice, ki proizvaja in trži mleko ali se na to pripravlja v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

(c)

"proizvajalec" pomeni kmeta s kmetijskim gospodarstvom na geografskem ozemlju države članice, ki proizvaja in trži mleko ali se na to pripravlja v bližnji prihodnosti;

| (d) | "kmetijsko gospodarstvo" pomeni kmetijsko gospodarstvo, kakor je opredeljeno v členu 2(b) Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(d)

"kmetijsko gospodarstvo" pomeni kmetijsko gospodarstvo, kakor je opredeljeno v členu 2(b) Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (e) | "odkupovalec" pomeni podjetja ali skupine, ki odkupujejo mleko od proizvajalcev:






  — | da ga zbirajo, pakirajo, skladiščijo, hladijo ali predelujejo, vključno v okviru pogodbe, |
| --- | --- | --- |

(e)

"odkupovalec" pomeni podjetja ali skupine, ki odkupujejo mleko od proizvajalcev:

—

da ga zbirajo, pakirajo, skladiščijo, hladijo ali predelujejo, vključno v okviru pogodbe,

| — | da ga prodajajo enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne izdelke; |
| --- | --- |

—

da ga prodajajo enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne izdelke;

| (f) | "oddaja" pomeni vsako proizvajalčevo oddajo mleka, ki ne vključuje drugih mlečnih izdelkov, odkupovalcu, bodisi da prevoz opravi proizvajalec, odkupovalec, podjetje, ki predeluje ali obdeluje takšne izdelke, bodisi tretja stranka; |
| --- | --- |

(f)

"oddaja" pomeni vsako proizvajalčevo oddajo mleka, ki ne vključuje drugih mlečnih izdelkov, odkupovalcu, bodisi da prevoz opravi proizvajalec, odkupovalec, podjetje, ki predeluje ali obdeluje takšne izdelke, bodisi tretja stranka;

| (g) | "neposredna prodaja" pomeni kakršno koli prodajo ali prenos mleka neposredno potrošnikom ter kakršno koli prodajo ali prenos drugih mlečnih izdelkov s strani proizvajalca; |
| --- | --- |

(g)

"neposredna prodaja" pomeni kakršno koli prodajo ali prenos mleka neposredno potrošnikom ter kakršno koli prodajo ali prenos drugih mlečnih izdelkov s strani proizvajalca;

| (h) | "trženje" pomeni oddajo mleka ali neposredno prodajo mleka ali drugih mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(h)

"trženje" pomeni oddajo mleka ali neposredno prodajo mleka ali drugih mlečnih izdelkov;

| (i) | "individualna kvota" pomeni proizvajalčevo kvoto na dan 1. aprila katerega koli dvanajstmesečnega obdobja; |
| --- | --- |

(i)

"individualna kvota" pomeni proizvajalčevo kvoto na dan 1. aprila katerega koli dvanajstmesečnega obdobja;

| (j) | "nacionalna kvota" pomeni kvoto iz člena 59, določeno za vsako državo članico; |
| --- | --- |

(j)

"nacionalna kvota" pomeni kvoto iz člena 59, določeno za vsako državo članico;

| (k) | "razpoložljiva kvota" pomeni kvoto, ki je na voljo proizvajalcem na dan 31. marca v dvanajstmesečnem obdobju, za katero se izračuna presežna dajatev ob upoštevanju vseh prenosov, prodaje, pretvorb in začasnih prerazporeditev, predvidenih v tej uredbi, ki so bili izvedeni v tem dvanajstmesečnem obdobju. |
| --- | --- |

(k)

"razpoložljiva kvota" pomeni kvoto, ki je na voljo proizvajalcem na dan 31. marca v dvanajstmesečnem obdobju, za katero se izračuna presežna dajatev ob upoštevanju vseh prenosov, prodaje, pretvorb in začasnih prerazporeditev, predvidenih v tej uredbi, ki so bili izvedeni v tem dvanajstmesečnem obdobju.

2.   Kar zadeva opredelitve v točki (e) odstavka 1, se za odkupovalca šteje katera koli skupina odkupovalcev na istem geografskem območju, ki izvaja upravne in knjigovodske dejavnosti, potrebne za plačilo presežne dajatve v imenu svojih članov. Za te namene se Grčija šteje za enotno geografsko območje in skupino odkupovalcev lahko šteje za uradni organ.

3.   Komisija lahko, ob upoštevanju opredelitve pojma "oddaja" iz točke (f) odstavka 1, z delegiranimi akti na podlagi člena 80(1)(i) prilagodi opredelitev pojma "neposredna prodaja", zlasti da se zagotovi, da ni nobena količina mleka ali drugih trženih mlečnih izdelkov izključena iz režimov kvote.

4.   Da bodo vse posebne razmere zajete v sistemu mlečnih kvot, Komisija z delegiranimi akti na podlagi člena 80(1)(h) sprejme posebne opredelitve v zvezi z delovanjem sistema.

Pododdelek II

Dodelitev in upravljanje kvot

Člen 59

Nacionalne kvote

1.   Nacionalne kvote za proizvodnjo mleka in drugih mlečnih izdelkov, trženih v sedmih zaporednih obdobjih dvanajstih mesecev z začetkom 1. aprila 2008 (v nadaljnjem besedilu: "dvanajstmesečna obdobja"), so določene v Prilogi VIII.

2.   Kvote iz odstavka 1 se razdelijo med proizvajalce skladno s členom 60, pri tem pa se razlikuje med oddajo in neposredno prodajo. Vsaka prekoračitev nacionalnih kvot se določi na nacionalni ravni v vsaki državi članici v skladu s tem oddelkom, pri tem pa se razlikuje med oddajo in neposredno prodajo.

3.   Nacionalne kvote, navedene v Prilogi VIII, se določijo brez poseganja v morebitni pregled v luči splošnih razmer na trgu in posebnih pogojev, ki obstajajo v določenih državah članicah.

4.   Nacionalne kvote za Bolgarijo, Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško vključujejo vse mleko ali ekvivalent mleka, ki je oddan odkupovalcu ali prodan neposredno, ne glede na to, ali je proizvedeno ali trženo v skladu s prehodnimi ukrepi, ki se uporabljajo za te države.

5.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vsa potrebna pravila za enotno uporabo tega člena v državah članicah. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na postopke, obvestila in tehnična merila.

Člen 60

Individualne kvote

1.   Individualna(-e) kvota(-e) proizvajalcev na dan 1. aprila 2008 bodo enake njihovim individualnim kvotam na dan 31. marca 2008 brez poseganja v prenos, prodajo in pretvorbo kvote, ki začne veljati na dan 1. aprila 2008.

2.   Proizvajalci imajo lahko bodisi eno ali dve individualni kvoti, eno za oddaje in drugo za neposredne prodaje. Proizvajalčeve količine lahko iz ene kvote v drugo na ustrezno utemeljeno zahtevo proizvajalca pretvori samo pristojni organ države članice.

3.   Kadar ima proizvajalec dve kvoti, se njegov prispevek za katero koli dolgovano presežno dajatev izračuna ločeno za vsako kvoto.

4.   Komisija lahko del finske nacionalne kvote, dodeljene za oddaje iz člena 59, za nadomestilo finskim proizvajalcem "SLOM" z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  poveča na največ 200 000 ton. Ta rezerva, ki se dodeli skladno z zakonodajo Unije, se mora uporabiti izključno v imenu proizvajalcev, katerih pravica, da ponovno začnejo proizvodnjo, je bila prizadeta zaradi pristopa.

5.   Individualne kvote se po potrebi spremenijo za vsako zadevno dvanajstmesečno obdobje, tako da vsota individualnih kvot za oddajo in za neposredno prodajo za vsako državo članico ne presega ustreznega dela nacionalne kvote, prilagojene v skladu s členom 62, ob upoštevanju vseh znižanj zaradi dodelitve v nacionalno rezervo, kakor je določeno v členu 64.

Člen 61

Dodelitev kvot iz nacionalne rezerve

Države članice sprejmejo pravila, ki omogočajo, da se proizvajalcem dodelijo vse kvote ali del teh kvot iz nacionalne rezerve, kakor je predvideno v členu 64, na podlagi objektivnih meril, o katerih je treba obvestiti Komisijo.

Člen 62

Upravljanje kvot

1.   Komisija za vsako državo članico in za vsako obdobje pred iztekom tega obdobja z izvedbenimi akti na podlagi člena 81(a) prilagodi razdelitev nacionalnih kvot med "oddajo" in "neposredno prodajo" glede na pretvorbe, ki jih zahtevajo proizvajalci, med individualnimi kvotami za oddajo in za neposredno prodajo.

2.   Države članice vsako leto do datumov, ki jih Komisija določi z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  , in v skladu s pravili, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti skladno s členom 316(3), pošljejo Komisiji potrebne informacije za:

| (a) | prilagoditev iz odstavka 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev iz odstavka 1 tega člena;

| (b) | izračun presežne dajatve, ki jo morajo plačati. |
| --- | --- |

(b)

izračun presežne dajatve, ki jo morajo plačati.

3.   Pravila v zvezi s tem členom se sprejmejo z izvedbenimi akti na podlagi člena 80(2)(b) in z izvedbenimi akti na podlagi člena 81(g).

Člen 63

Vsebnost maščob

1.   Vsakemu proizvajalcu se dodeli referenčna vsebnost maščob, ki se uporabi za individualno kvoto za oddajo, ki je bila dodeljena temu proizvajalcu.

2.   Za kvote, dodeljene proizvajalcem 31. marca 2008 v skladu s členom 60(1), je referenčna vsebnost maščob iz odstavka 1 enaka referenčni vsebnosti maščob, ki se uporablja za navedeno kvoto na ta datum.

3.   Referenčna vsebnost maščob se spremeni med pretvorbo iz člena 60(2) ter pri pridobivanju, prenosu ali začasnem prenosu kvot v skladu s pravili, ki jih oblikuje Komisija z izvedbenimi akti na podlagi člena 81(b).

4.   Za nove proizvajalce, ki imajo individualno kvoto za oddajo dodeljeno v celoti iz nacionalnih rezerv, se vsebnost maščob določi v skladu s pravili, ki jih oblikuje Komisija z izvedbenimi akti na podlagi člena 81(b).

5.   Individualna referenčna vsebnost maščob iz odstavka 1 se prilagodi, kadar je ustrezno, ob začetku veljavnosti te uredbe in nato po potrebi na začetku vsakega dvanajstmesečnega obdobja, tako da se ponderirano povprečje posamezne reprezentativne vsebnosti maščob za vsako državo članico ne prekorači za več kakor 0,1 gram na kg referenčne vsebnosti maščob, določene v Prilogi IX.

Člen 64

Nacionalna rezerva

1.   Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo kot del nacionalnih kvot, določenih v Prilogi VIII, zlasti za dodelitve, predvidene v členu 61. Nacionalna rezerva se obnovi, če je to primerno, z vnovičnim odvzemom nekaterih kvot, kakor je predvideno v členu 65, s tem da se zadrži del prenosov, kakor je predvideno v členu 69, ali s splošnim znižanjem vseh individualnih kvot. Zadevne kvote obdržijo svoj prvotni namen, tj. oddajo ali neposredno prodajo.

2.   Vsaka dodatna kvota, dodeljena državi članici, se samodejno razporedi v nacionalno rezervo in razdeli na oddajo in neposredno prodajo v skladu s predvidenimi potrebami.

3.   Kvote, ki se razporedijo v nacionalno rezervo, nimajo referenčne vsebnosti maščob.

Člen 65

Primeri neaktivnosti

1.   Kadar fizična ali pravna oseba z individualnimi kvotami med dvanajstmesečnim obdobjem ne izpolnjuje več pogojev iz točke (c) člena 58(1), se ustrezne količine vrnejo v nacionalno rezervo najkasneje do 1. aprila naslednjega koledarskega leta, razen če ta oseba ponovno postane proizvajalec v smislu točke (c) člena 58(1).

Kadar zadevna oseba najkasneje do konca drugega dvanajstmesečnega obdobja po umiku ponovno postane proizvajalec, se cela ali del individualne kvote, ki ga je ta oseba umaknila, k njemu vrne najkasneje do 1. aprila po datumu zahtevka.

2.   Kadar proizvajalci na trg ne dajo količine, ki je enaka najmanj 85 % njihove individualne kvote v najmanj enem dvanajstmesečnem obdobju, se države članice lahko odločijo, ali in pod kakšnimi pogoji se v nacionalno rezervo vrne celotna neuporabljena kvota ali njen del.

Države članice lahko določijo, pod kakšnimi pogoji se kvota ponovno dodeli zadevnemu proizvajalcu, če ta začne ponovno dajati na trg.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v primeru višje sile in v ustrezno upravičenih primerih, ki začasno vplivajo na proizvodno zmogljivost zadevnih proizvajalcev in jih je priznal pristojni organ.

Člen 66

Začasni prenosi

1.   Do konca vsakega dvanajstmesečnega obdobja države članice za zadevno obdobje odobrijo kakršne koli začasne prenose dela individualnih kvot, ki jih proizvajalci, upravičeni do njih, ne nameravajo uporabiti.

Države članice lahko urejajo postopke prenosa skladno s kategorijami zadevnih proizvajalcev ali mlečnih proizvodnih struktur, jih lahko omejijo na raven odkupovalca ali dovolijo celotne prenose znotraj regij v primerih, navedenih v členu 65(3), ter določijo, do kakšnega obsega lahko prenosnik ponovi postopke prenosa.

2.   Vsaka država članica se lahko odloči, da ne bo izvajala odstavka 1 na podlagi enega ali obeh naslednjih meril:

| (a) | potrebe po pospeševanju strukturnih sprememb in prilagoditev; |
| --- | --- |

(a)

potrebe po pospeševanju strukturnih sprememb in prilagoditev;

| (b) | prednostnih upravnih potreb. |
| --- | --- |

(b)

prednostnih upravnih potreb.

Člen 67

Prenosi kvot skupaj z zemljiščem

1.   Individualne kvote se s kmetijskim gospodarstvom prenesejo na proizvajalce, ki ga prevzamejo, ko se proda, zakupi, prenese z dejanskim ali pričakovanim dedovanjem ali na drug način, ki ima primerljive pravne posledice za proizvajalce, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo države članice ob upoštevanju površin, uporabljenih za mlečno proizvodnjo, ali drugih objektivnih meril in, kadar je primerno, katerega koli sporazuma med strankama. Del kvote, ki, kjer je to primerno, ni bil prenesen s kmetijskim gospodarstvom, se doda k nacionalni rezervi.

2.   Kadar so bile kvote prenesene ali se prenašajo v skladu z odstavkom 1 s kmetijskimi zakupi ali na drugačen način s primerljivimi pravnimi posledicami, lahko države članice na podlagi objektivnih meril in z namenom, da se zagotovi pripis kvot samo proizvajalcem, odločijo, da se kvota ne prenese skupaj s kmetijskim gospodarstvom.

3.   Kadar se zemljišče prenese na javne organe oblasti in/ali za uporabo v javnem interesu ali kadar se prenos izvede za nekmetijske namene, države članice zagotovijo, da se sprejmejo potrebni ukrepi za zaščito upravičenih interesov strank in zlasti, da proizvajalci, ki opustijo takšno zemljišče, lahko nadaljujejo proizvodnjo mleka, če tako želijo.

4.   Kadar se stranki ne sporazumeta, pri zakupih, ki naj bi potekli brez kakršne koli možnosti obnove pod podobnimi pogoji, ali v okoliščinah s primerljivimi pravnimi posledicami se zadevne individualne kvote v celoti ali delno prenesejo na proizvajalca, ki jih prevzema, v skladu z določbami, ki so jih sprejele države članice, in ob upoštevanju upravičenih interesov strank.

Člen 68

Posebni ukrepi prenosa

1.   Za uspešno prestrukturiranje proizvodnje mleka ali izboljšanje okolja lahko države članice v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo ob upoštevanju upravičenih interesov zadevnih strank:

| (a) | dodelijo nadomestilo v enem ali več letnih obrokih proizvajalcem, ki se zavežejo, da bodo nepreklicno v celoti ali delno opustili proizvodnjo mleka, in tako sproščene kvote dajo v nacionalne rezerve; |
| --- | --- |

(a)

dodelijo nadomestilo v enem ali več letnih obrokih proizvajalcem, ki se zavežejo, da bodo nepreklicno v celoti ali delno opustili proizvodnjo mleka, in tako sproščene kvote dajo v nacionalne rezerve;

| (b) | na podlagi objektivnih meril določijo pogoje, po katerih lahko proizvajalci na začetku dvanajstmesečnega obdobja v zameno za plačilo dosežejo, da jim pristojni organ ali ustanova, ki ga ta organ imenuje, ponovno dodeli individualne kvote, ki so jih ob koncu prejšnjega dvanajstmesečnega obdobja nepreklicno sprostili drugi proizvajalci v zameno za nadomestilo v enem ali več letnih obrokih, ki so enaki zgoraj navedenemu plačilu; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi objektivnih meril določijo pogoje, po katerih lahko proizvajalci na začetku dvanajstmesečnega obdobja v zameno za plačilo dosežejo, da jim pristojni organ ali ustanova, ki ga ta organ imenuje, ponovno dodeli individualne kvote, ki so jih ob koncu prejšnjega dvanajstmesečnega obdobja nepreklicno sprostili drugi proizvajalci v zameno za nadomestilo v enem ali več letnih obrokih, ki so enaki zgoraj navedenemu plačilu;

| (c) | centralizirajo in nadzorujejo prenose kvot brez zemljišča; |
| --- | --- |

(c)

centralizirajo in nadzorujejo prenose kvot brez zemljišča;

| (d) | pri zemljiščih, prenesenih za izboljšanje okolja, predvidijo, da se zadevna individualna kvota dodeli proizvajalcu, ki opusti zemljišče, vendar želi nadaljevati proizvodnjo mleka; |
| --- | --- |

(d)

pri zemljiščih, prenesenih za izboljšanje okolja, predvidijo, da se zadevna individualna kvota dodeli proizvajalcu, ki opusti zemljišče, vendar želi nadaljevati proizvodnjo mleka;

| (e) | na podlagi objektivnih meril določijo regije ali območja zbiranja, znotraj katerih je dovoljen nepreklicni prenos kvot brez prenosa ustreznih zemljišč s ciljem izboljšanja strukture proizvodnje mleka; |
| --- | --- |

(e)

na podlagi objektivnih meril določijo regije ali območja zbiranja, znotraj katerih je dovoljen nepreklicni prenos kvot brez prenosa ustreznih zemljišč s ciljem izboljšanja strukture proizvodnje mleka;

| (f) | dovolijo, na zahtevo proizvajalca pristojnemu organu ali telesu, ki ga imenuje ta organ, končni prenos kvot brez prenosa ustreznega zemljišča ali nasprotno, za izboljšanje strukture proizvodnje mleka na ravni kmetijskega gospodarstva, ali da omogočijo ekstenziviranje proizvodnje. |
| --- | --- |

(f)

dovolijo, na zahtevo proizvajalca pristojnemu organu ali telesu, ki ga imenuje ta organ, končni prenos kvot brez prenosa ustreznega zemljišča ali nasprotno, za izboljšanje strukture proizvodnje mleka na ravni kmetijskega gospodarstva, ali da omogočijo ekstenziviranje proizvodnje.

2.   Odstavek 1 se lahko izvajajo na nacionalni ravni, na ustrezni teritorialni ravni ali na določenih zbiralnih območjih.

Člen 69

Zadržanje kvot

1.   Pri prenosih iz členov 67 in 68 lahko države članice na podlagi objektivnih meril zadržijo del individualnih kvot za svojo nacionalno rezervo.

2.   Kadar so bile kvote z ustreznim zemljiščem ali brez njega prenesene ali se prenašajo v skladu s členoma 67 in 68 s kmetijskimi zakupi ali na drug način s primerljivimi pravnimi posledicami, lahko države članice na podlagi objektivnih meril in z namenom, da se zagotovi dodelitev kvot samo proizvajalcem, določijo, ali in pod kakšnimi pogoji se celotna kvota ali del prenesene kvote vrne v nacionalno rezervo.

Člen 70

Pomoč za pridobitev kvot

Noben javni organ ne sme za prodajo, prenos ali dodelitev kvot v skladu s tem oddelkom dodeliti finančne pomoči, povezane neposredno s pridobitvijo kvot.

Pododdelek III

Prekoračitev kvote

Člen 71

Presežna dajatev

1.   Za mleko in druge mlečne izdelke, ki se dajejo na trg in presegajo nacionalno kvoto, kakor je določena v skladu s pododdelkom II, se plača presežna dajatev.

Dajatev za 100 kilogramov mleka se določi pri 27,83 EUR.

Vendar pa se za obdobji dvanajstih mesecev z začetkom 1. aprila 2009 in 1. aprila 2010 presežna dajatev za oddano mleko, ki presega 106 % nacionalne kvote za oddajo, ki se uporablja za obdobje dvanajstih mesecev z začetkom 1. aprila 2008, določi v višini 150 % dajatve iz drugega pododstavka.

2.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se za 12-mesečni obdobji z začetkom 1. aprila 2009 in 1. aprila 2010 ter kar zadeva dobave, plačuje presežna dajatev za trženo mleko, ki presega nacionalno kvoto, kot je bila določena v skladu s Pododdelkom II in zmanjšana za individualne kvote za dobave, vključene v nacionalno rezervo v skladu s členom 68(1)(a) od 30. novembra 2009 in v njej zadržane do 31. marca zadevnega 12-mesečnega obdobja.

3.   Države članice Unije dolgujejo presežno dajatev, ki izhaja iz prekoračitev nacionalne kvote, določene na nacionalni ravni ločeno za oddajo in neposredno prodajo, in plačajo 99 % dolgovanega zneska v EKJS med 16. oktobrom in 30. novembrom po zadevnem dvanajstmesečnem obdobju.

4.   Države članice uporabijo razliko med zneskom presežne dajatve, ki izhaja iz uporabe odstavka 2, in zneskom, ki izhaja iz uporabe prvega pododstavka odstavka 1, za financiranje ukrepov prestrukturiranja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov.

5.   Če dajatev iz odstavka 1 ni bila plačana pred rokom zapadlosti,
  Komisija
  po posvetu z Odborom za kmetijske sklade, ki je bil ustanovljen z Uredbo

  na podlagi člena 41(1) Uredbe
  (ES) št. 1290/2005, Komisija z izvedbenimi akti na podlagi člena 81(d) te uredbe odšteje vsoto, enakovredno neplačani presežni dajatvi, od mesečnih plačil v smislu členov 14 in 15(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005

  navedene uredbe
  . Preden Komisija sprejme odločitev, opozori zadevno državo članico, ki v enem tednu sporoči svoje stališče. Člen 17 Uredbe (ES) št. 1290/2005 se ne uporablja. [Sprememba 10]

Člen 72

Prispevek proizvajalcev k dolgovani presežni dajatvi

Presežna dajatev se v skladu s členoma 73 in 76 v celoti razdeli med proizvajalce, ki so prispevali k vsaki prekoračitvi nacionalnih kvot iz člena 59(2).

Ne glede na člena 73(2) in 76(1) dolgujejo proizvajalci državi članici plačilo svojega prispevka k dolgovani presežni dajatvi, izračunani skladno s členi 62, 63 in 73, ker so prekoračili svoje razpoložljive kvote.

Za 12-mesečni obdobji z začetkom 1. aprila 2009 in 1. aprila 2010 ter kar zadeva dobave, se v skladu s členoma 73 in 76 presežna dajatev v celoti prerazporedi med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi nacionalne kvote, kot je bila določena z uporabo člena 71(2).

Člen 73

Presežna dajatev na oddajo

1.   Za pripravo končnega obračuna presežne dajatve se količine, ki jih odda vsak proizvajalec, povečajo ali zmanjšajo, da tako kažejo kakršno koli razliko med dejansko in referenčno vsebnostjo maščob.

Na nacionalni ravni se presežna dajatev izračuna na podlagi vsote oddaj, prilagojenih v skladu s prvim pododstavkom.

2.   Na podlagi odločitve države članice se prispevek vsakega proizvajalca k plačilu presežne dajatve – potem ko je bil kateri koli neuporabljeni del nacionalne kvote, dodeljene za oddaje ponovno dodeljen ali ne – določi v sorazmerju z individualnimi kvotami vsakega proizvajalca ali v skladu z objektivnimi merili, ki jih določijo države članice:

| (a) | bodisi na nacionalni ravni na podlagi zneska, za katerega je bila presežena kvota vsakega proizvajalca; |
| --- | --- |

(a)

bodisi na nacionalni ravni na podlagi zneska, za katerega je bila presežena kvota vsakega proizvajalca;

| (b) | bodisi najprej na ravni odkupovalca in potem na nacionalni ravni, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(b)

bodisi najprej na ravni odkupovalca in potem na nacionalni ravni, kadar je to primerno.

Če se uporablja tretji pododstavek člena 71(1), države članice pri določitvi prispevka vsakega proizvajalca k znesku dajatve, ki jo je treba plačati zaradi uporabe višje stopnje iz navedenega pododstavka, zagotovijo, da ta znesek v sorazmernem deležu prispevajo proizvajalci, odgovorni v skladu z objektivnimi merili, ki jih določi država članica.

Člen 74

Vloga odkupovalcev

1.   Odkupovalci so odgovorni, da od proizvajalcev zberejo prispevke, ki jih ti dolgujejo zaradi presežne dajatve, ter pristojnemu organu države članice pred datumom in po postopku, ki ga določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 81(d), (f) in (g), plačajo znesek teh prispevkov, odštetih od cene mleka, plačane proizvajalcem, odgovornim za prekoračitev, sicer pa zbranih na druge ustrezne načine.

2.   Kadar odkupovalec v celoti ali delno nadomesti enega ali več drugih odkupovalcev, se individualne kvote, ki so na voljo proizvajalcem, upoštevajo za preostanek tekočega dvanajstmesečnega obdobja, in sicer po odštetju že oddanih količin in ob upoštevanju njihove vsebnosti maščob. Ta odstavek se uporablja tudi, kadar proizvajalec prenaša z enega odkupovalca na drugega.

3.   Kadar oddane količine proizvajalca v referenčnem obdobju presegajo njegovo razpoložljivo kvoto, ustrezna država članica lahko odloči, da odkupovalec odšteje del cene mleka pri kateri koli oddaji zadevnega proizvajalca, ki presega kvoto, s predplačilom na proizvajalčev prispevek v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi država članica. Država članica lahko s posebno ureditvijo omogoči odkupovalcem, da odštejejo to predplačilo, kadar proizvajalci oddajajo različnim odkupovalcem.

Člen 75

Odobritev

Status odkupovalca mora predhodno odobriti država članica v skladu z merili, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 80(1)(f).

Člen 76

Presežna dajatev na neposredno prodajo

1.   Pri neposredni prodaji se prispevek vsakega proizvajalca k plačilu presežne dajatve določi z odločbo države članice, potem ko je bil kateri koli neuporabljeni del nacionalne kvote, dodeljene za neposredno prodajo, ponovno dodeljen ali ne, na ustrezni teritorialni ali nacionalni ravni.

2.   Države članice določijo podlago za izračun proizvajalčevega prispevka k dolgovani presežni dajatvi na celotno količino prodanega mleka, prenesenega ali uporabljenega za proizvodnjo prodanih ali prenesenih mlečnih izdelkov, z uporabo meril, ki jih določi Komisija.

3.   Pri sestavi končnega obračuna presežne dajatve se ne upošteva noben popravek, povezan z vsebnostjo maščob.

Člen 77

Preveč plačani ali neplačani zneski

1.   Kadar se pri oddaji ali neposredni prodaji ugotovi, da presežna dajatev zapade v plačilo, prispevek, pobran od proizvajalcev, pa je večji od te dajatve, lahko država članica:

| (a) | delno ali v celoti uporabi presežek za financiranje ukrepov iz točke (a) člena 68(1) in/ali |
| --- | --- |

(a)

delno ali v celoti uporabi presežek za financiranje ukrepov iz točke (a) člena 68(1) in/ali

| (b) | ga delno ali v celoti prerazporedi proizvajalcem:






  (i) | v prednostnih kategorijah, ki jih določi država članica na podlagi objektivnih meril, in v obdobju, ki ga določi Komisija, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

ga delno ali v celoti prerazporedi proizvajalcem:

(i)

v prednostnih kategorijah, ki jih določi država članica na podlagi objektivnih meril, in v obdobju, ki ga določi Komisija, ali

| (ii) | na katere vpliva izjemni položaj, ki izvira iz nacionalnega predpisa, ločenega od sistema kvot za mleko in druge mlečne izdelke, določenega s tem poglavjem. |
| --- | --- |

(ii)

na katere vpliva izjemni položaj, ki izvira iz nacionalnega predpisa, ločenega od sistema kvot za mleko in druge mlečne izdelke, določenega s tem poglavjem.

2.   Kadar se ugotovi, da ni izplačljiva nobena presežna dajatev, se vsa predplačila, ki jih zberejo odkupovalci ali država članica, povrnejo najkasneje do konca naslednjega dvanajstmesečnega obdobja.

3.   Kadar odkupovalec ne izpolni obveznosti, da bi zbral prispevek proizvajalcev k presežni dajatvi v skladu s členom 74, lahko država članica zbere neplačane zneske neposredno od proizvajalca brez poseganja v kakršne koli kazni, ki jih lahko naloži odkupovalcu, ki ne izpolnjuje obveznosti.

4.   Kadar proizvajalec ali odkupovalec ne upošteva roka za plačilo, se državi članici plačajo zamudne obresti, ki jih določi Komisija.

Oddelek IV

Postopkovna pravila v zvezi s kvotami za sladkor in mleko

Pododdelek I

Postopkovna pravila v zvezi s kvotami za sladkor

Člen 78

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi, da podjetja iz člena 51 spoštujejo svoje obveznosti, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme pravila za dodelitev in odvzem odobritve takih podjetij
  in za spremembo datumov iz člena 56
  ter merila za upravne kazni. [Sprememba 11]

2.   Da se upoštevajo posebnosti sektorja sladkorja in se zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strank, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi nadaljnje opredelitve vključno za

  kar zadeva
  proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, proizvodnjo podjetja, ter pogoje, ki urejajo prodajo v najbolj oddaljene regije.

3.   Da se zagotovi, da so pridelovalci sladkorne pese tesno povezani z odločitvijo, da se določena količina proizvodnje prenese, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi pravila o prenosu sladkorja.

Člen 79

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi pravila za podjetja iz člena 51:

| (a) | o prošnjah za odobritev podjetij, evidencah, ki jih hranijo odobrena podjetja, informacijah, ki jih predložijo odobrena podjetja; |
| --- | --- |

(a)

o prošnjah za odobritev podjetij, evidencah, ki jih hranijo odobrena podjetja, informacijah, ki jih predložijo odobrena podjetja;

| (b) | o sistemu pregledov, ki jih izvajajo države članice pri odobrenih podjetjih; |
| --- | --- |

(b)

o sistemu pregledov, ki jih izvajajo države članice pri odobrenih podjetjih;

| (c) | o sporočilih držav članic Komisiji in odobrenim podjetjem; |
| --- | --- |

(c)

o sporočilih držav članic Komisiji in odobrenim podjetjem;

| (d) | o dobavi surovin podjetjem, vključno s pogodbami o dobavi in dobavnicah; |
| --- | --- |

(d)

o dobavi surovin podjetjem, vključno s pogodbami o dobavi in dobavnicah;

| (e) | o enakovrednosti glede sladkorja iz člena 54(a); |
| --- | --- |

(e)

o enakovrednosti glede sladkorja iz člena 54(a);

| (f) | za poseben režim dobave za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

(f)

za poseben režim dobave za najbolj oddaljene regije;

| (g) | o izvozu iz člena 54(d); |
| --- | --- |

(g)

o izvozu iz člena 54(d);

| (h) | o sodelovanju držav članic, da se zagotovijo učinkoviti pregledi; |
| --- | --- |

(h)

o sodelovanju držav članic, da se zagotovijo učinkoviti pregledi;

| (i) | da se spremenijo datumi iz člena 56;
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(i)

da se spremenijo datumi iz člena 56;
  [Sprememba 12]

| (j) | za določitev presežnih količin, sporočil in plačila presežne dajatve iz člena 57. |
| --- | --- |

(j)

za določitev presežnih količin, sporočil in plačila presežne dajatve iz člena 57.

Pododdelek II

Postopkovna pravila v zvezi s kvotami za mleko

Člen 80

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi, da sistem mlečnih kvot doseže svoj cilj, zlasti učinkovito uporabo individualne kvote in pravilen izračun, zbiranje in porabo dajatve, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | začasnih in dokončnih pretvorbah kvote; |
| --- | --- |

(a)

začasnih in dokončnih pretvorbah kvote;

| (b) | načinih izračuna dajatve; |
| --- | --- |

(b)

načinih izračuna dajatve;

| (c) | prerazporeditvi neporabljenih kvot; |
| --- | --- |

(c)

prerazporeditvi neporabljenih kvot;

| (d) | pragu za uporabo popravka, povezanega z vsebnostjo maščob; |
| --- | --- |

(d)

pragu za uporabo popravka, povezanega z vsebnostjo maščob;

| (e) | obveznostih proizvajalcev, da dobavljajo odobrenim kupcem; |
| --- | --- |

(e)

obveznostih proizvajalcev, da dobavljajo odobrenim kupcem;

| (f) | odobritvi kupcev; |
| --- | --- |

(f)

odobritvi kupcev;

| (g) | objektivnih merilih za ponovno razdelitev presežne dajatve; |
| --- | --- |

(g)

objektivnih merilih za ponovno razdelitev presežne dajatve;

| (h) | posebnih opredelitvah v zvezi z delovanjem sistema; |
| --- | --- |

(h)

posebnih opredelitvah v zvezi z delovanjem sistema;

| (i) | prilagoditvi opredelitve pojma "neposredna prodaja" ob upoštevanju opredelitve pojma "oddaja" iz točke (f) člena 58(1). |
| --- | --- |

(i)

prilagoditvi opredelitve pojma "neposredna prodaja" ob upoštevanju opredelitve pojma "oddaja" iz točke (f) člena 58(1).

2.   Da se zagotovi, da izvajalci in države članice spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  lahko sprejme pravila o:

| (a) | kaznih za primere, ko proizvajalci ali kupci ne spoštujejo svojih obveznosti, zlasti glede rokov za plačilo dajatve, oddaje odobrenemu kupcu, sporočanja o oddaji in neposredni prodaji, pošiljanja nepravilnih izjav ali deklaracij, nerednega vodenja evidenc; |
| --- | --- |

(a)

kaznih za primere, ko proizvajalci ali kupci ne spoštujejo svojih obveznosti, zlasti glede rokov za plačilo dajatve, oddaje odobrenemu kupcu, sporočanja o oddaji in neposredni prodaji, pošiljanja nepravilnih izjav ali deklaracij, nerednega vodenja evidenc;

| (b) | kaznih, ki se uporabijo za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti iz člena 62(2). |
| --- | --- |

(b)

kaznih, ki se uporabijo za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti iz člena 62(2).

Člen 81

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vsa potrebna pravila vključno z:

| (a) | dokončno pretvorbo kvote in razdelitvijo nacionalne kvote med oddaje in neposredne prodaje; |
| --- | --- |

(a)

dokončno pretvorbo kvote in razdelitvijo nacionalne kvote med oddaje in neposredne prodaje;

| (b) | določitvijo koeficienta za individualno kvoto vsebnosti maščob, popravka vsebnosti maščob in beleženja prekoračitve nacionalne kvote vsebnosti maščob; |
| --- | --- |

(b)

določitvijo koeficienta za individualno kvoto vsebnosti maščob, popravka vsebnosti maščob in beleženja prekoračitve nacionalne kvote vsebnosti maščob;

| (c) | določitvijo enakovrednosti mleka; |
| --- | --- |

(c)

določitvijo enakovrednosti mleka;

| (d) | rokom in operativnim dogodkom za veljaven menjalni tečaj v zvezi s plačilom dajatve in za ponovno razdelitev presežne dajatve, zmanjšanje predplačil v primerih, ko roki niso bili upoštevani; |
| --- | --- |

(d)

rokom in operativnim dogodkom za veljaven menjalni tečaj v zvezi s plačilom dajatve in za ponovno razdelitev presežne dajatve, zmanjšanje predplačil v primerih, ko roki niso bili upoštevani;

| (e) | veljavnimi obrestnimi merami v primerih zamujenega plačila, pravilnim obračunom dajatve in uporabo 1-odstotne dajatve, ki je ni treba plačati EKJS; |
| --- | --- |

(e)

veljavnimi obrestnimi merami v primerih zamujenega plačila, pravilnim obračunom dajatve in uporabo 1-odstotne dajatve, ki je ni treba plačati EKJS;

| (f) | obveščanjem proizvajalcev o novih opredelitvah, sporočanjem individualnih kvot in obveščanjem o dajatvah; |
| --- | --- |

(f)

obveščanjem proizvajalcev o novih opredelitvah, sporočanjem individualnih kvot in obveščanjem o dajatvah;

| (g) | sporočanjem informacij o uporabi ureditev za dajatve v sektorju mleka; |
| --- | --- |

(g)

sporočanjem informacij o uporabi ureditev za dajatve v sektorju mleka;

| (h) | pripravo izjave o oddajah in prijav neposredne prodaje; |
| --- | --- |

(h)

pripravo izjave o oddajah in prijav neposredne prodaje;

| (i) | obveznostmi kupcev in proizvajalcev, da sestavijo prijave, vodijo evidence in pošiljajo informacije; |
| --- | --- |

(i)

obveznostmi kupcev in proizvajalcev, da sestavijo prijave, vodijo evidence in pošiljajo informacije;

| (j) | pregledi oddaj in neposrednih prodaj. |
| --- | --- |

(j)

pregledi oddaj in neposrednih prodaj.

Oddelek V

Obseg vinogradniških površin v vinskem sektorju

Pododdelek I

Nezakonite zasaditve

Člen 82

Nezakonite zasaditve po 31. avgustu 1998

1.   Pridelovalci na lastne stroške izkrčijo površine, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve, če je bila potrebna, po 31. avgustu 1998.

2.   Do izkrčitve v skladu z odstavkom 1 se lahko dajo grozdje in proizvodi iz grozdja s površin iz navedenega odstavka v promet samo za destilacijo izključno na stroške zadevnega pridelovalca. Proizvodi iz destilacije se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola je 80 % ali manj.

3.   Brez poseganja v morebitne predhodne kazni, ki jih naložijo države članice, države članice pridelovalcem, ki niso izpolnili obveznosti izkrčitve, naložijo kazni, določene glede na resnost, obseg in trajanje neskladnosti.

4.   Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 89(1) ne vpliva na obveznosti iz tega člena.

Člen 83

Obvezna ureditev položaja vinogradov, nezakonito zasajenih pred 1. septembrom 1998

1.   Pridelovalci najpozneje do 31. decembra 2009 uredijo položaj površin, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve, če je bila potrebna, pred 1. septembrom 1998, ter za to plačajo takso.

Brez poseganja v postopek potrditve obračunov se prvi pododstavek ne uporablja za področja, urejena na podlagi člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 (18).

2.   Takso iz odstavka 1 določijo države članice. Enakovredna je najmanj dvakratni povprečni vrednosti ustrezne pravice do zasaditve v zadevni regiji.

3.   Do ureditve položaja iz odstavka 1 se lahko dajo grozdje in proizvodi iz grozdja s površin iz tega odstavka v promet samo za destilacijo izključno na stroške zadevnega pridelovalca. Ti proizvodi se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola je 80 % ali manj.

4.   Zadevni pridelovalci na lastne stroške izkrčijo nezakonito zasajene površine iz odstavka 1, katerih položaj ni urejen v skladu z navedenim odstavkom do 31. decembra 2009.

Države članice pridelovalcem, ki ne izpolnijo obveznosti izkrčitve, naložijo kazni, določene glede na resnost, obseg in trajanje neskladnosti.

Med izkrčitvijo iz prvega pododstavka se smiselno uporablja odstavek 3.

5.   Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 89(1) ne vpliva na obveznosti iz odstavkov 3 in 4.

Člen 84

Nadzor neprisotnosti v prometu ali destilacije

1.   Države članice glede na člen 82(2) ter člen 83(3) in (4) zahtevajo dokazilo o neprisotnosti zadevnih proizvodov v prometu ali predložitev pogodb o destilaciji, če se ti proizvodi destilirajo.

2.   Države članice preverjajo neprisotnost v prometu in destilacijo iz odstavka 1. V primeru neskladnosti naložijo kazni.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o površinah, za katere se izvaja destilacija, in o ustreznih volumenskih količinah alkohola.

Člen 85

Spremljevalni ukrepi

Površine iz prvega pododstavka člena 83(1) do ureditve položaja ter površine iz člena 82(1) ne dobivajo podpore iz nobenega nacionalnega ukrepa ali ukrepa Unije.

Člen 86

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi, da proizvajalci spoštujejo svoje obveznosti iz tega pododdelka, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme določbe o neprisotnosti proizvodov iz člena 84(1) v prometu, in kazni, ki jih lahko naložijo države članice ob neizpolnjevanju navedenih obveznosti.

2.   Da se zagotovi učinkovito odkrivanje in odstranitev nezakonite zasaditve, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila za zmanjšanje dodelitev Unije za podporne ukrepe v primeru, da države članice ne spoštujejo obveznosti sporočanja podatkov o nezakonitih zasaditvah.

Člen 87

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne določbe o:

| (a) | sporočilih držav članic; |
| --- | --- |

(a)

sporočilih držav članic;

| (b) | zbiranju dodatnih informacij o sporočilih držav članic v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1227/2000 (19). |
| --- | --- |

(b)

zbiranju dodatnih informacij o sporočilih držav članic v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1227/2000 (19).

| (c) | pregledih, ki jih izvedejo države članice, in sporočanju informacij o takih pregledih Komisiji. |
| --- | --- |

(c)

pregledih, ki jih izvedejo države članice, in sporočanju informacij o takih pregledih Komisiji.

Pododdelek II

Prehodna ureditev pravic do zasaditve

Člen 88

Trajanje

Ta pododdelek se uporablja do 31. decembra 2015.

Člen 89

Prehodna prepoved zasaditve vinske trte

1.   Brez poseganja v člen 166 in zlasti v njegov odstavek 4 je zasaditev sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166(2), prepovedana.

2.   Prepovedano je tudi precepljanje sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166(2) na sorte, ki niso sorte vinske trte iz navedenega člena.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 se zasaditve in precepljanja iz teh odstavkov dovolijo na podlagi:

| (a) | pravice do nove zasaditve v skladu s členom 90; |
| --- | --- |

(a)

pravice do nove zasaditve v skladu s členom 90;

| (b) | pravice do ponovne zasaditve v skladu s členom 91; |
| --- | --- |

(b)

pravice do ponovne zasaditve v skladu s členom 91;

| (c) | pravice do zasaditve iz rezerv v skladu s členoma 92 in 93. |
| --- | --- |

(c)

pravice do zasaditve iz rezerv v skladu s členoma 92 in 93.

4.   Pravice do zasaditve iz odstavka 3 se dodelijo v hektarjih.

5.   Države članice lahko sklenejo, da bodo prepoved iz odstavka 1 na svojem ozemlju ali delih svojega ozemlja uveljavljale najpozneje do 31. decembra 2018. Pravila o prehodni ureditvi pravic do zasaditve iz tega pododdelka ter iz tega člena se ustrezno uporabljajo v dani državi članici.

Člen 90

Pravice do nove zasaditve

1.   Države članice lahko pridelovalcem priznajo pravice do nove zasaditve za površine:

| (a) | namenjene za nove zasaditve, ki se opravijo na podlagi ukrepov komasacije ali ukrepov glede obveznega odkupa zemlje v javnem interesu, sprejetih v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

namenjene za nove zasaditve, ki se opravijo na podlagi ukrepov komasacije ali ukrepov glede obveznega odkupa zemlje v javnem interesu, sprejetih v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | namenjene za poskuse; |
| --- | --- |

(b)

namenjene za poskuse;

| (c) | namenjene za nasade matičnih trt za cepiče ali |
| --- | --- |

(c)

namenjene za nasade matičnih trt za cepiče ali

| (d) | katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovem gospodinjstvu. |
| --- | --- |

(d)

katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovem gospodinjstvu.

2.   Pravice do nove zasaditve:

| (a) | uporablja pridelovalec, ki so mu bile dodeljene; |
| --- | --- |

(a)

uporablja pridelovalec, ki so mu bile dodeljene;

| (b) | se uporabijo pred koncem drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene; |
| --- | --- |

(b)

se uporabijo pred koncem drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene;

| (c) | se uporabijo za namene, za katere so bile dodeljene. |
| --- | --- |

(c)

se uporabijo za namene, za katere so bile dodeljene.

Člen 91

Pravice do ponovne zasaditve

1.   Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelovalcem, ki so izkrčili vinogradniško površino.

Vendar izkrčene površine, za katere je v skladu s pododdelkom III oddelka IVa poglavja III naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 dodeljena premija za izkrčitev, ne dobijo pravice do ponovne zasaditve.

2.   Države članice lahko dodelijo pravice do ponovne zasaditve tistim pridelovalcem, ki so se obvezali, da bodo izkrčili površino, zasajeno z vinsko trto. V takih primerih je ustrezna površina izkrčena najpozneje do konca tretjega leta, potem ko so bile zasajene nove trte, za katere so bile dodeljene pravice do ponovne zasaditve.

3.   Pravice do ponovne zasaditve veljajo za površino, ki je po čistem pridelku enakovredna površini, ki je bila izkrčena.

4.   Pravice do ponovne zasaditve se uporabljajo na gospodarstvu, za katero so bile dodeljene. Države članice lahko nadalje določijo, da se te pravice do ponovne zasaditve lahko uporabijo samo na površini, ki je bila izkrčena.

5.   Z odstopanjem od odstavka 4 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar:

| (a) | se del zadevnega gospodarstva prenese na to drugo gospodarstvo; |
| --- | --- |

(a)

se del zadevnega gospodarstva prenese na to drugo gospodarstvo;

| (b) | so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za:






  (i) | pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali |
| --- | --- | --- |

(b)

so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za:

(i)

pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali

| (ii) | gojenje matičnih nasadov vinske trte za cepiče. |
| --- | --- |

(ii)

gojenje matičnih nasadov vinske trte za cepiče.

Države članice zagotovijo, da uporaba odstopanja iz prvega pododstavka ne povzroči skupnega povečanja vinogradniških površin na njihovem ozemlju, zlasti kadar se prenosi opravijo z nenamakanih površin na namakane površine.

6.   Odstavki 1 do 5 se smiselno uporabljajo za pravice, ki so podobne pravicam do ponovne zasaditve, pridobljene na podlagi predhodne zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje.

7.   Pravice do ponovne zasaditve na podlagi člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se uporabijo v rokih iz navedenega člena.

Člen 92

Nacionalna in regionalna rezerva pravic do zasaditve

1.   Da bi države članice izboljšale upravljanje vinogradniških površin, oblikujejo nacionalno rezervo ali regionalne rezerve pravic do zasaditve.

2.   Države članice, ki so oblikovale nacionalne ali regionalne rezerve pravic do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999, lahko te rezerve ohranijo tako dolgo, dokler uporabljajo prehodno ureditev pravic do zasaditve v skladu s tem pododdelkom.

3.   V nacionalne ali regionalne rezerve se vključijo naslednje pravice do zasaditve, če se ne uporabijo v predpisanem roku:

| (a) | pravice do nove zasaditve; |
| --- | --- |

(a)

pravice do nove zasaditve;

| (b) | pravice do ponovne zasaditve; |
| --- | --- |

(b)

pravice do ponovne zasaditve;

| (c) | pravice do zasaditve iz rezerve. |
| --- | --- |

(c)

pravice do zasaditve iz rezerve.

4.   Pridelovalci lahko prenesejo pravice do ponovne zasaditve v nacionalne ali regionalne rezerve. Pogoje za tak prenos, kadar je to potrebno v zameno za izplačilo iz nacionalnih skladov, določijo države članice ob upoštevanju legitimnih interesov strank.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale sistema rezerve, kadar lahko dokažejo, da imajo na voljo učinkovit sistem za upravljanje pravic do zasaditve na celotnem ozemlju. Ta sistem lahko po potrebi odstopa od ustreznih določb tega pododdelka.

Prvi pododstavek se uporablja tudi za države članice, ki prenehajo uporabljati nacionalne ali regionalne rezerve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Člen 93

Dodelitev pravic do zasaditve iz rezerve

1.   Države članice lahko podelijo pravice iz rezerve:

| (a) | brez plačila pridelovalcem, mlajšim od 40 let, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti ter prvič ustanavljajo in vodijo vinogradniško gospodarstvo; |
| --- | --- |

(a)

brez plačila pridelovalcem, mlajšim od 40 let, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti ter prvič ustanavljajo in vodijo vinogradniško gospodarstvo;

| (b) | za plačilo v nacionalne ali, če je ustrezno, regionalne sklade, pridelovalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih pridelava ima zagotovljen trg. |
| --- | --- |

(b)

za plačilo v nacionalne ali, če je ustrezno, regionalne sklade, pridelovalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih pridelava ima zagotovljen trg.

Države članice opredelijo merila za določitev zneskov plačila iz točke (b) prvega pododstavka, ki se lahko razlikujejo glede na načrtovani končni proizvod zadevnih vinogradov in preostalo prehodno obdobje, v katerem velja prepoved novih zasaditev iz člena 89(1) in (2).

2.   Kadar se uporabljajo pravice do zasaditve iz rezerve, države članice zagotovijo, da:

| (a) | lokacija, uporabljene sorte in tehnologija gojenja zagotavljajo, da bo poznejša pridelava ustrezala tržnemu povpraševanju; |
| --- | --- |

(a)

lokacija, uporabljene sorte in tehnologija gojenja zagotavljajo, da bo poznejša pridelava ustrezala tržnemu povpraševanju;

| (b) | bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah. |
| --- | --- |

(b)

bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah.

3.   Pravice do zasaditve iz rezerve, ki se ne uporabijo do konca drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene, zapadejo in se ponovno dodelijo rezervi.

4.   Pravice do zasaditve v rezervi, ki se ne dodelijo do konca petega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene rezervi, prenehajo.

5.   Če obstaja regionalna rezerva v državi članici, lahko država članica določi pravila, ki omogočajo prenos pravic do zasaditve med regionalnimi rezervami. Če obstajajo regionalne in nacionalne rezerve v državi članici, lahko država članica dovoli tudi prenose med njimi.

Pri prenosih se lahko uporabi koeficient omejevanja.

Člen 94

De minimis

Ta pododdelek se ne uporablja v državah članicah, v katerih se do 31. decembra 2007 ni uporabljala ureditev pravic do zasaditve, ki velja v Skupnosti.

Člen 95

Strožja nacionalna pravila

Države članice lahko sprejmejo strožja nacionalna pravila za dodelitev pravic za novo zasaditev ali ponovno zasaditev. Države članice lahko zahtevajo, da se ustrezni zahtevki in informacije, ki jih je treba predložiti, dopolnijo z dodatnimi informacijami, potrebnimi za spremljanje obsega vinogradniških površin.

Člen 96

Prenesena pooblastila

1.   Da bi se preprečilo povečanje vinogradniških površin, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  :

| (a) | določi seznam okoliščin, v katerih izkrčitev ne pomeni pravice do ponovne zasaditve; |
| --- | --- |

(a)

določi seznam okoliščin, v katerih izkrčitev ne pomeni pravice do ponovne zasaditve;

| (b) | sprejme pravila o prenosu pravic do zasaditve med rezervami; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila o prenosu pravic do zasaditve med rezervami;

| (c) | prepove trženje vina

  sprejme določbe o vinu
  ali vinogradniško-vinarskih proizvodov

  proizvodih
  , ki so namenjeni izključno za porabo vinogradnikove družine. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(c)

prepove trženje vina

  sprejme določbe o vinu
  ali vinogradniško-vinarskih proizvodov

  proizvodih
  , ki so namenjeni izključno za porabo vinogradnikove družine. [Sprememba 13]

2.   Da se zagotovi enakopravna obravnava proizvajalcev, ki izvajajo izkrčitve, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila za zagotovitev učinkovitosti izkrčitve, če se dodelijo pravice do ponovne zasaditve.

3.   Da se zavaruje sredstva Unije ter poreklo, izvor in kakovost vina Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | določi vzpostavitev analitične zbirke podatkov o izotopih, ki bo v pomoč pri ugotavljanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki so jih zbrale države članice; ter za pravila o lastnih zbirkah podatkov držav članic; |
| --- | --- |

(a)

določi vzpostavitev analitične zbirke podatkov o izotopih, ki bo v pomoč pri ugotavljanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki so jih zbrale države članice; ter za pravila o lastnih zbirkah podatkov držav članic;

| (b) | sprejme pravila o nadzornih organih in vzajemni pomoči med njimi; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila o nadzornih organih in vzajemni pomoči med njimi;

| (c) | sprejme pravila o skupni uporabi ugotovitev držav članic; |
| --- | --- |

(c)

sprejme pravila o skupni uporabi ugotovitev držav članic;

| (d) | sprejme pravila o obravnavi sankcij v primeru izjemnih okoliščin. |
| --- | --- |

(d)

sprejme pravila o obravnavi sankcij v primeru izjemnih okoliščin.

Člen 97

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe v zvezi s tem pododdelkom, zlasti pravila o:

| (a) | dodelitvi pravic za novo zasaditev, vključno z obveznostmi beleženja in sporočanja; |
| --- | --- |

(a)

dodelitvi pravic za novo zasaditev, vključno z obveznostmi beleženja in sporočanja;

| (b) | prenosu pravic do ponovne zasaditve, vključno s koeficientom zniževanja; |
| --- | --- |

(b)

prenosu pravic do ponovne zasaditve, vključno s koeficientom zniževanja;

| (c) | evidencah, ki jih hranijo države članice, in obvestilih Komisiji, vključno z možno izbiro sistema rezerv; |
| --- | --- |

(c)

evidencah, ki jih hranijo države članice, in obvestilih Komisiji, vključno z možno izbiro sistema rezerv;

| (d) | dodelitvi pravic do zasaditve iz rezerve; |
| --- | --- |

(d)

dodelitvi pravic do zasaditve iz rezerve;

| (e) | pregledih, ki jih izvedejo države članice, in sporočanju informacij o takih pregledih Komisiji; |
| --- | --- |

(e)

pregledih, ki jih izvedejo države članice, in sporočanju informacij o takih pregledih Komisiji;

| (f) | sporočilu držav članic o nameri, da bodo uporabile člen 89(5) na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(f)

sporočilu držav članic o nameri, da bodo uporabile člen 89(5) na svojem ozemlju.

Pododdelek III

Pravila trženja za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino

Člen 98

Pravila trženja za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino

1.   Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih so pridobljena, lahko države članice pridelovalke zlasti pri izvajanju sklepov medpanožnih organizacij iz členov 210(3) in 227 določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

Takšna pravila se skladajo z zastavljenim ciljem in:

| (a) | se ne nanašajo na kakršen koli posel po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

se ne nanašajo na kakršen koli posel po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (b) | ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočljivimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočljivimi cenami;

| (c) | ne omogočajo zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(c)

ne omogočajo zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (d) | ne omogočajo zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(d)

ne omogočajo zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili.

2.   Pravila iz odstavka 1 je treba predložiti izvajalcem v celotnem obsegu z objavo v uradni publikaciji zadevne države članice.

3.   Obveznost poročanja iz člena 227(3) se uporablja tudi glede odločitev ali ukrepov, ki so jih sprejele države članice v skladu s tem členom.

POGLAVJE IV

Sheme pomoči

Oddelek I

Proizvodno nadomestilo v sektorju sladkorja

Člen 99

Proizvodno nadomestilo

1.   Za proizvode, navedene v točkah (b) do (e) dela III Priloge I, se lahko dodeli proizvodno nadomestilo, če presežni sladkor ali uvoženi sladkor, presežna izoglukoza ali presežni inulinski sirup niso na voljo po ceni, ki ustreza svetovni ceni za proizvodnjo proizvodov iz člena 55(2)(b) in (c).

2.   Ukrepe za določitev proizvodnega nadomestila

  Proizvodno nadomestilo
  iz odstavka 1 sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe

  določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), pri čemer upošteva zlasti:

| (a) | stroške zaradi uporabe uvoženega sladkorja, ki bi jih morala nositi industrija ob dobavi s svetovnega trga, ter |
| --- | --- |

(a)

stroške zaradi uporabe uvoženega sladkorja, ki bi jih morala nositi industrija ob dobavi s svetovnega trga, ter

| (b) | ceno presežnega sladkorja, ki je na voljo na trgu Unije, ali če na trgu ni presežnega sladkorja, referenčno ceno sladkorja, določeno v točki (c) člena 8(1)
  . [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(b)

ceno presežnega sladkorja, ki je na voljo na trgu Unije, ali če na trgu ni presežnega sladkorja, referenčno ceno sladkorja, določeno v točki (c) člena 8(1)
  . [Sprememba 14]

Člen 100

Pogoji za dodelitev

Da se upošteva posebnosti izvenkvotnega trga sladkorja v Uniji, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pogoje za dodelitev proizvodnih nadomestil iz tega oddelka.

Oddelek II

Pomoči v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

Pododdelek I

Pomoč za posebno uporabo

Člen 101

Pomoč za posneto mleko in posneto mleko v prahu, namenjeno uporabi za krmo

1.   Če se nakopičijo presežki mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da lahko do njih pride, kar povzroča ali utegne povzročiti resno neravnotežje na trgu, se lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči za odobritev pomoči za posneto mleko in posneto mleko v prahu, proizvedeno v Uniji, namenjeno uporabi za krmo v skladu s pogoji in standardi za izdelke, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 103.

Za namene tega člena se pinjenec in pinjenec v prahu obravnavata kot posneto mleko in posneto mleko v prahu.

2.   Ukrepe za določitev zneskov

  Zneske
  pomoči sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe

  iz odstavka 1 določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), pri čemer upošteva referenčno ceno posnetega mleka v prahu iz točke (e)(ii) člena 8(1) ter razvoj razmer na trgu v zvezi s posnetim mlekom in posnetim mlekom v prahu
  .
  Upoštevati je treba potrebo po podpornih ukrepih za kmetijske proizvode najbolj oddaljenih regij ter spremembe, ki jih uvaja ta uredba
  . [Sprememba 15]

Člen 102

Pomoč za posneto mleko, predelano v kazein in kazeinate

1.   Če se nakopičijo presežki mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da do njih lahko pride, kar povzroča ali utegne povzročiti resno neravnotežje na trgu, se lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči za odobritev pomoči za v Uniji proizvedeno mleko, predelano v kazein in kazeinate, v skladu s pogoji in standardi za tako mleko ter kazein in kazeinate, proizvedene iz njega, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 103.

2.   Ukrepe za določitev zneskov

  Zneske
  pomoči sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe

  iz odstavka 1 določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), pri čemer upošteva referenčno ceno posnetega mleka v prahu iz točke (e)(ii) člena 8(1) ter razvoj razmer na trgu v zvezi s posnetim mlekom in posnetim mlekom v prahu
  .

Pomoč iz prvega pododstavka lahko Komisija spremeni glede na to, ali se posneto mleko predela v kazein ali kazeinate, in glede na kakovost teh proizvodov.

  [Sprememba 16]

Člen 103

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi, da so doseženi cilji pomoči iz členov 101 in 102, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  opredeli proizvode, ki lahko prejmejo te pomoči, ter določi pogoje in standarde v zvezi z uporabo proizvodov in odobritvijo ter odvzemom odobritve podjetij, ki uporabljajo proizvode za namen zahtevka za pomoč.

2.   Da se zagotovi, da se posneto mleko in posneto mleko v prahu, za katero se pomoč dodeli, kot je določeno v členih 101 in 102, uporabljata za predviden namen, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi evidence, ki jih mora podjetje hraniti.

3.   Da se zagotovi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | zahteva položitev varščine v primeru, da je izplačano predplačilo pomoči, in če izvajalci sodelujejo pri razpisnih postopkih za nakup posnetega mleka v prahu iz javne intervencije; |
| --- | --- |

(a)

zahteva položitev varščine v primeru, da je izplačano predplačilo pomoči, in če izvajalci sodelujejo pri razpisnih postopkih za nakup posnetega mleka v prahu iz javne intervencije;

| (b) | lahko uvede kazni v primerih, ko izvajalci ne spoštujejo pravil sheme ali je znesek zahtevane in plačane pomoči višji od dolgovanega zneska. |
| --- | --- |

(b)

lahko uvede kazni v primerih, ko izvajalci ne spoštujejo pravil sheme ali je znesek zahtevane in plačane pomoči višji od dolgovanega zneska.

Člen 104

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme potrebne ukrepe v zvezi s členoma 101 in 102 ter zlasti določi:

| (a) | prilagoditve, ki jih je treba uvesti pri stopnji pomoči na osnovi kakovosti uporabljenega posnetega mleka; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditve, ki jih je treba uvesti pri stopnji pomoči na osnovi kakovosti uporabljenega posnetega mleka;

| (b) | zahteve za embalažo, informacije, ki jih mora vsebovati embalaža, zahteve za proizvode, ki se prevažajo nepakirani; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za embalažo, informacije, ki jih mora vsebovati embalaža, zahteve za proizvode, ki se prevažajo nepakirani;

| (c) | zahteve za dobavo krme; |
| --- | --- |

(c)

zahteve za dobavo krme;

| (d) | preglede in inšpekcije, ki jih izvedejo države članice, ter analitske teste, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(d)

preglede in inšpekcije, ki jih izvedejo države članice, ter analitske teste, ki se uporabljajo;

| (e) | postopke za vloge, zahtevke in plačilo pomoči; |
| --- | --- |

(e)

postopke za vloge, zahtevke in plačilo pomoči;

| (f) | postopke, ki se uporabljajo, če je posneto mleko v prahu sproščeno iz javne intervencije za uporabo kot krma. |
| --- | --- |

(f)

postopke, ki se uporabljajo, če je posneto mleko v prahu sproščeno iz javne intervencije za uporabo kot krma.

Pododdelek II

Pogoji za proizvodnjo sira

Člen 105

Uporaba kazeina in kazeinatov pri proizvodnji sira

1.   Če se pomoč izplača v skladu s členom 102, se lahko za uporabo kazeina in kazeinatov pri proizvodnji sira zahteva predhodno dovoljenje, ki se izda samo, če je taka uporaba potreben pogoj za proizvodnjo izdelkov.

2.   V tem pododdelku:

| (a) | "sir" pomeni proizvode, ki se uvrščajo v oznako KN 0406 in so proizvedeni na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

(a)

"sir" pomeni proizvode, ki se uvrščajo v oznako KN 0406 in so proizvedeni na ozemlju Unije;

| (b) | "kazein in kazeinati" pomenijo proizvode, ki se uvrščajo v oznaki KN 3501 10 90 in 3501 90 90 ter se uporabljajo samostojno ali v obliki mešanice. |
| --- | --- |

(b)

"kazein in kazeinati" pomenijo proizvode, ki se uvrščajo v oznaki KN 3501 10 90 in 3501 90 90 ter se uporabljajo samostojno ali v obliki mešanice.

Člen 106

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi, da so doseženi cilji pomoči iz člena 102, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila:

| (a) | v zvezi uporabo kazeina in kazeinatov iz člena 105, za katero se zahteva predhodno dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi uporabo kazeina in kazeinatov iz člena 105, za katero se zahteva predhodno dovoljenje;

| (b) | v zvezi z omejitvijo uporabe kazeina in kazeinatov na najvišji odstotek kazeina in kazeinatov, ki ga je treba vključiti v sir na podlagi objektivnih meril in glede na to, kar je tehnološko potrebno; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z omejitvijo uporabe kazeina in kazeinatov na najvišji odstotek kazeina in kazeinatov, ki ga je treba vključiti v sir na podlagi objektivnih meril in glede na to, kar je tehnološko potrebno;

| (c) | v zvezi z določitvijo kazni za uporabo kazeina in kazeinatov brez dovoljenja. |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z določitvijo kazni za uporabo kazeina in kazeinatov brez dovoljenja.

Člen 107

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe v zvezi z uporabo kazeina in kazeinatov iz člena 105, kar vključuje zlasti:

| (a) | pogoje

  pravila
  , v skladu s katerimi države članice dodelijo dovoljenja v zvezi z uporabo kazeina in kazeinatov
  , ter pravila v zvezi z veljavnostjo in vsebino dovoljenj ter proizvodi, ki jih lahko ta dovoljenja zajemajo
  ; |
| --- | --- |

(a)

pogoje

  pravila
  , v skladu s katerimi države članice dodelijo dovoljenja v zvezi z uporabo kazeina in kazeinatov
  , ter pravila v zvezi z veljavnostjo in vsebino dovoljenj ter proizvodi, ki jih lahko ta dovoljenja zajemajo
  ;

| (b) | obveznosti
  prijave in vodenja evidence
  , ki jih morajo upoštevati podjetja z dovoljenjem v skladu s točko (a); |
| --- | --- |

(b)

obveznosti
  prijave in vodenja evidence
  , ki jih morajo upoštevati podjetja z dovoljenjem v skladu s točko (a);

| (c) | preglede in inšpekcije, ki jih izvedejo države članice, ter evidence, ki se hranijo. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(c)

preglede in inšpekcije, ki jih izvedejo države članice, ter evidence, ki se hranijo. [Sprememba 17]

Pododdelek III

Pomoč za dobavo mleka učencem

Člen 108

Dobava mlečnih izdelkov učencem

1.   Pomoč Unije se dodeli za dobavo nekaterih predelanih mlečnih izdelkov iz oznak KN 0401, 0403, 0404 90 in 0406 ali oznake KN 2202 90, učencem v izobraževalnih ustanovah.

2.   Države članice lahko poleg pomoči Unije iz odstavka 1 dodelijo nacionalno pomoč za dobavo proizvodov iz odstavka 1 učencem v izobraževalnih ustanovah. Države članice lahko financirajo nacionalno pomoč z dajatvijo v sektorju mleka ali s kakršnim koli drugim prispevkom sektorja mleka.

3.   Ukrepe za določitev pomoči Unije za vse mleko sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe

  Komisija z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), pri čemer upošteva potrebo po zadostnem spodbujanju dobave mlečnih izdelkov izobraževalnim ustanovam
  .

Zneske pomoči za upravičene mlečne izdelke, ki niso mleko, določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), pri čemer upošteva mlečne sestavine v zadevnem izdelku. [Sprememba 18]

4.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se odobri za maksimalno količino 0,25 litra ekvivalenta mleka na učenca in na dan.

Člen 109

Prenesena pooblastila

1.   Zaradi upoštevanja razvoja vzorcev porabe mlečnih izdelkov in inovacij ter razvoja na trgu mlečnih izdelkov Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi proizvode iz člena 108(1).

2.   Da se zagotovi, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči iz člena 108(1), Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pogoje za dodelitev pomoči.

Da se zagotovi, da prosilci spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme ukrepe za preprečitev goljufij in nepravilnosti, vključno z:

  položitev

| (a) | opustitvijo pravice do sodelovanja v shemi pomoči, |
| --- | --- |

(a)

opustitvijo pravice do sodelovanja v shemi pomoči,

| (b) | položitvijo varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči in |
| --- | --- |

(b)

položitvijo varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči in

| (c) | uporabo kazni za odvrnitev od goljufivega vedenja. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(c)

uporabo kazni za odvrnitev od goljufivega vedenja. [Sprememba 19]

3.   Da se zagotovi, da se pomoč odraža v ceni, po kateri so proizvodi na voljo v okviru sheme pomoči, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi pravila za vzpostavitev spremljanja cen v okviru sheme pomoči.

4.   Da se spodbuja ozaveščanje o shemi pomoči, lahko Komisija z delegiranimi akti od izobraževalnih ustanov zahteva, da obveščajo o podporni vlogi Unije.

Člen 110

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  akti sprejme vse potrebne ukrepe, zlasti:

| (a) | najvišjo količino, ki je upravičena do pomoči; |
| --- | --- |

(a)

najvišjo količino, ki je upravičena do pomoči;

| (b) | upravljanje spremljanja cen v skladu s členom 109(3); |
| --- | --- |

(b)

upravljanje spremljanja cen v skladu s členom 109(3);

| (c) | odobritev prosilcev, zahtevkov za pomoč in plačil; |
| --- | --- |

(c)

odobritev prosilcev, zahtevkov za pomoč in plačil;

| (d) | preglede; |
| --- | --- |

(d)

preglede;

| (e) | načine objavljanja sheme; |
| --- | --- |

(e)

načine objavljanja sheme;

| (f) | sporočanje informacij Komisiji. |
| --- | --- |

(f)

sporočanje informacij Komisiji.

Oddelek IV

Pomoči v sektorju hmelja

Člen 111

Pomoči organizacijam proizvajalcev

1.   Unija financira plačilo organizacijam proizvajalcev v sektorju hmelja, priznanim v skladu s členom 209, za financiranje ciljev v skladu z navedenim členom.

2.   Letno financiranje Unije za plačila organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 znaša 2 277 000 EUR za Nemčijo.

Člen 112

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi, da se s pomočmi financirajo cilji iz člena 209, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | zahtevkih za pomoč, vključno s pravili o rokih in spremnih dokumentih; |
| --- | --- |

(a)

zahtevkih za pomoč, vključno s pravili o rokih in spremnih dokumentih;

| (b) | upravičenosti do pomoči, vključno s pravili o upravičenih površinah za hmelj in izračunom zneskov, ki jih je treba plačati vsaki organizaciji proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

upravičenosti do pomoči, vključno s pravili o upravičenih površinah za hmelj in izračunom zneskov, ki jih je treba plačati vsaki organizaciji proizvajalcev;

| (c) | sankcijah, ki se uporabljajo v primeru neupravičenega plačila. |
| --- | --- |

(c)

sankcijah, ki se uporabljajo v primeru neupravičenega plačila.

Člen 113

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom o:

| (a) | plačilu pomoči; |
| --- | --- |

(a)

plačilu pomoči;

| (b) | pregledih in inšpekcijah. |
| --- | --- |

(b)

pregledih in inšpekcijah.

Oddelek V

Pomoči v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk

Člen 114

Pomoč organizacijam izvajalcev

1.   Unija financira triletne delovne programe, ki jih sestavijo organizacije izvajalcev iz člena 212 na enem ali več od naslednjih področij:

| (a) | spremljanje trga in administrativno upravljanje v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje trga in administrativno upravljanje v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk;

| (b) | izboljšanje vplivov na okolje pri gojenju oljk; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje vplivov na okolje pri gojenju oljk;

| (c) | izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk;

| (d) | sistem sledljivosti, certificiranje in zaščita kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, zlasti spremljanje kakovosti oljčnih olj, ki se prodajajo končnim porabnikom, v pristojnosti državnih uprav; |
| --- | --- |

(d)

sistem sledljivosti, certificiranje in zaščita kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, zlasti spremljanje kakovosti oljčnih olj, ki se prodajajo končnim porabnikom, v pristojnosti državnih uprav;

| (e) | razširjanje informacij o dejavnostih, ki jih izvajajo izvajalske organizacije, da bi se izboljšala kakovost oljčnega olja. |
| --- | --- |

(e)

razširjanje informacij o dejavnostih, ki jih izvajajo izvajalske organizacije, da bi se izboljšala kakovost oljčnega olja.

2.   Unija v okviru letnega financiranja delovnih programov nameni:

| (a) | 11 098 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(a)

11 098 000 EUR za Grčijo;

| (b) | 576 000 EUR za Francijo; ter |
| --- | --- |

(b)

576 000 EUR za Francijo; ter

| (c) | 35 991 000 EUR za Italijo. |
| --- | --- |

(c)

35 991 000 EUR za Italijo.

3.   Najvišja sredstva Unije za delovne programe iz odstavka 1 so enaka delu pomoči, ki so ga zadržale države članice. Financiranje zadeva upravičene stroške, in sicer največ:

| (a) | 100 % za dejavnosti na področjih iz točk (a) in (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

100 % za dejavnosti na področjih iz točk (a) in (b) odstavka 1;

| (b) | 100 % za naložbe v osnovna sredstva in 75 % za druge dejavnosti na področju iz točke (c) odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

100 % za naložbe v osnovna sredstva in 75 % za druge dejavnosti na področju iz točke (c) odstavka 1;

| (c) | 75 % za delovne programe, ki jih v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo odobrene organizacije izvajalcev iz najmanj dveh držav članic proizvajalk na področjih iz točk (d) in (e) odstavka 1, ter 50 % za druge dejavnosti na teh področjih. |
| --- | --- |

(c)

75 % za delovne programe, ki jih v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo odobrene organizacije izvajalcev iz najmanj dveh držav članic proizvajalk na področjih iz točk (d) in (e) odstavka 1, ter 50 % za druge dejavnosti na teh področjih.

Dopolnilno financiranje zagotovi država članica do 50 % stroškov, ki niso kriti iz sredstev Unije.

4.   Ne glede na posebne določbe, ki jih lahko sprejme Komisija v skladu s členom 318, države članice preverijo, da so izpolnjeni pogoji za dodelitev sredstev Unije. V ta namen izvedejo revizijo delovnih programov in načrt, v katerega so vključeni pregledi vzorca, določenega na podlagi analize tveganja, ki letno obsega najmanj 30 % organizacij proizvajalcev in drugih organizacij izvajalcev, ki so prejemnice sredstev Unije v skladu s tem členom.

Člen 115

Prenesena pooblastila

1.   Da bi se zagotovilo, da pomoči v skladu s členom 114 izpolnjujejo svoje cilje za izboljšanje proizvodne kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila v zvezi z naslednjim:

| (a) | pogoji za odobritev organizacij izvajalcev in za začasno prekinitev ali umik take odobritve; |
| --- | --- |

(a)

pogoji za odobritev organizacij izvajalcev in za začasno prekinitev ali umik take odobritve;

| (b) | ukrepi, upravičeni do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, upravičeni do financiranja Unije;

| (c) | dodelitvijo financiranja Unije za posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

dodelitvijo financiranja Unije za posebne ukrepe;

| (d) | dejavnostmi in stroški, ki niso upravičeni do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(d)

dejavnostmi in stroški, ki niso upravičeni do financiranja Unije;

| (e) | izborom in odobritvijo delovnih programov. |
| --- | --- |

(e)

izborom in odobritvijo delovnih programov.

2.   Da se zagotovi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  zahteva:

| (a) | položitev varščine, če je plačano predplačilo pomoči; |
| --- | --- |

(a)

položitev varščine, če je plačano predplačilo pomoči;

| (b) | sankcije, ki se uporabijo, če se odkrijejo nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

sankcije, ki se uporabijo, če se odkrijejo nepravilnosti.

Člen 116

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom v zvezi z naslednjim:

| (a) | spremljanjem izdatkov za program; |
| --- | --- |

(a)

spremljanjem izdatkov za program;

| (b) | prevzemom delovnih programov in spremembami takih programov; |
| --- | --- |

(b)

prevzemom delovnih programov in spremembami takih programov;

| (c) | plačilom pomoči, vključno s predplačili pomoči; |
| --- | --- |

(c)

plačilom pomoči, vključno s predplačili pomoči;

| (d) | poročanjem upravičencem o delovnih programih; |
| --- | --- |

(d)

poročanjem upravičencem o delovnih programih;

| (e) | pregledih in inšpekcijah; |
| --- | --- |

(e)

pregledih in inšpekcijah;

| (f) | poročanjem držav članic Komisiji. |
| --- | --- |

(f)

poročanjem držav članic Komisiji.

Oddelek VI

Pomoči v sektorju sadja in zelenjave

Pododdelek I

Skupine proizvajalcev

Člen 117

Pomoč skupinam proizvajalcev

1.   V prehodnem obdobju, dovoljenem v skladu s členom 217, lahko države članice skupinam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, ki so bile oblikovane z namenom, da se jih prizna kot organizacije proizvajalcev, dodelijo:

| (a) | pomoč za spodbuditev ustanavljanja in pospešitev njihovega administrativnega delovanja; |
| --- | --- |

(a)

pomoč za spodbuditev ustanavljanja in pospešitev njihovega administrativnega delovanja;

| (b) | pomoč, bodisi neposredno ali preko kreditnih institucij, za kritje dela naložb, potrebnih za pridobitev priznanja in opredeljenih v načrtu za priznanje iz tretjega pododstavka člena 217(1). |
| --- | --- |

(b)

pomoč, bodisi neposredno ali preko kreditnih institucij, za kritje dela naložb, potrebnih za pridobitev priznanja in opredeljenih v načrtu za priznanje iz tretjega pododstavka člena 217(1).

2.   Pomoč iz odstavka 1 Unija povrne v skladu s pravili o financiranju takšnih pomoči, vključno z mejnimi vrednostmi in zgornjimi mejami ter stopnjo financiranja Unije, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi akti v skladu s členom 118.

3.   Pomoč iz odstavka 1(a) se določi za vsako skupino proizvajalcev na podlagi njene tržne proizvodnje ter za prvo, drugo, tretje, četrto in peto leto znaša:

| (a) | 10 %, 10 %, 8 %, 6 % oziroma 4 % vrednosti tržne proizvodnje v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, ter |
| --- | --- |

(a)

10 %, 10 %, 8 %, 6 % oziroma 4 % vrednosti tržne proizvodnje v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, ter

| (b) | 5 %, 5 %, 4 %, 3 % oziroma 2 % vrednosti tržne proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah Unije iz člena 349 Pogodbe ali na manjših Egejskih otokih iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (20). |
| --- | --- |

(b)

5 %, 5 %, 4 %, 3 % oziroma 2 % vrednosti tržne proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah Unije iz člena 349 Pogodbe ali na manjših Egejskih otokih iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (20).

Ti odstotni deleži se lahko zmanjšajo glede na vrednost tržne proizvodnje, ki presega mejno vrednost. Za pomoč, plačljivo skupinam proizvajalcev v katerem koli danem letu, se lahko uporabi zgornja meja.

Člen 118

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi učinkovita in ciljna uporaba podpore skupinam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | financiranju načrtov o priznanju skupin proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

financiranju načrtov o priznanju skupin proizvajalcev;

| (b) | mejnih vrednostih in zgornjih mejah za pomoč ter stopnji sofinanciranja Unije; |
| --- | --- |

(b)

mejnih vrednostih in zgornjih mejah za pomoč ter stopnji sofinanciranja Unije;

| (c) | osnovi za izračun pomoči, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje skupine proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

osnovi za izračun pomoči, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje skupine proizvajalcev;

| (d) | upravičenosti skupin proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

upravičenosti skupin proizvajalcev;

| (e) | glavnih dejavnostih skupin proizvajalcev; |
| --- | --- |

(e)

glavnih dejavnostih skupin proizvajalcev;

| (f) | vsebini, predložitvi in odobritvi načrtov o priznanju; |
| --- | --- |

(f)

vsebini, predložitvi in odobritvi načrtov o priznanju;

| (g) | pogojih, pod katerimi lahko skupine proizvajalcev zahtevajo spremembe načrtov o priznanju; |
| --- | --- |

(g)

pogojih, pod katerimi lahko skupine proizvajalcev zahtevajo spremembe načrtov o priznanju;

| (h) | pomoči za naložbe; |
| --- | --- |

(h)

pomoči za naložbe;

| (i) | združitvah skupin proizvajalcev in nadaljevanju pomoči. |
| --- | --- |

(i)

združitvah skupin proizvajalcev in nadaljevanju pomoči.

Člen 119

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem pododdelkom v zvezi z naslednjim:

| (a) | zahtevki za pomoč, vključno s plačili pomoči; |
| --- | --- |

(a)

zahtevki za pomoč, vključno s plačili pomoči;

| (b) | izvajanje načrtov o priznanju; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje načrtov o priznanju;

| (c) | posledicami priznanja

  plačilo pomoči po priznanju
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(c)

posledicami priznanja

  plačilo pomoči po priznanju
  . [Sprememba 20]

Pododdelek II

Operativni skladi in operativni programi

Člen 120

Operativni skladi

1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave lahko ustanovijo operativni sklad. Sklad se financira iz:

| (a) | finančnih prispevkov članov ali organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

finančnih prispevkov članov ali organizacije proizvajalcev;

| (b) | finančne pomoči Unije, ki se lahko dodeli organizacijam proizvajalcev v skladu s pogoji, določenimi v delegiranih in izvedbenih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členoma 126 in 127. |
| --- | --- |

(b)

finančne pomoči Unije, ki se lahko dodeli organizacijam proizvajalcev v skladu s pogoji, določenimi v delegiranih in izvedbenih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členoma 126 in 127.

2.   Operativni skladi se uporabljajo samo za financiranje operativnih programov, ki jih države članice odobrijo v skladu s členom 125.

Člen 121

Operativni programi

1.   Operativni programi v sektorju sadja in zelenjave vključujejo dva ali več izmed ciljev iz člena 209(c) ali naslednjih ciljev:

| (a) | načrtovanje proizvodnje; |
| --- | --- |

(a)

načrtovanje proizvodnje;

| (b) | izboljšanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti proizvodov;

| (c) | povečanje tržne vrednosti proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

povečanje tržne vrednosti proizvodov;

| (d) | promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih; |
| --- | --- |

(d)

promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih;

| (e) | okoljske ukrepe in okolju prijazne načine pridelave, vključno z ekološkim kmetovanjem; |
| --- | --- |

(e)

okoljske ukrepe in okolju prijazne načine pridelave, vključno z ekološkim kmetovanjem;

| (f) | preprečevanje in obvladovanje kriz. |
| --- | --- |

(f)

preprečevanje in obvladovanje kriz.

2.   Preprečevanje in obvladovanje kriz sta povezana s preprečevanjem in reševanjem kriz na trgih za sadje in zelenjavo in v zvezi s tem zajemata:

| (a) | umik s trga; |
| --- | --- |

(a)

umik s trga;

| (b) | zeleno trgatev ali opustitev spravila sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(b)

zeleno trgatev ali opustitev spravila sadja in zelenjave;

| (c) | promocijo in obveščanje; |
| --- | --- |

(c)

promocijo in obveščanje;

| (d) | ukrepe za usposabljanje; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za usposabljanje;

| (e) | zavarovanje pridelkov; |
| --- | --- |

(e)

zavarovanje pridelkov;

| (f) | podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov. |
| --- | --- |

(f)

podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov.

Ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz, vključno z vračilom glavnice in obresti iz tretjega pododstavka, ne pomenijo več kot tretjine odhodkov v okviru operativnega programa.

Organizacije proizvajalcev lahko z namenom financiranja ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz vzamejo posojilo po komercialnih pogojih. V tem primeru je vračilo glavnice in obresti teh posojil lahko del operativnega programa in je tako lahko upravičeno do finančne pomoči Unije v skladu s členom 122. Posebni ukrepi v okviru preprečevanja in obvladovanja kriz se financirajo s takimi posojili ali neposredno, vendar ne na oba načina.

3.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov; ali |
| --- | --- |

(a)

operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov; ali

| (b) | da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom. |
| --- | --- |

(b)

da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom.

Okoljski ukrepi izpolnjujejo zahteve za kmetijsko okoljska plačila, določena v prvem pododstavku člena 39(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Kadar je najmanj 80 % članom organizacije proizvajalcev v skladu z navedeno določbo naložena ena ali več identičnih kmetijsko okoljskih obveznosti, vsaka od teh obveznosti šteje kot okoljski ukrep iz točke (a) prvega pododstavka.

Podpora okoljskim ukrepom iz prvega pododstavka je namenjena dodatnim stroškom in izpadu dohodka, ki je posledica ukrepa.

4.   Odstavek 3 se od 1. januarja 2011 uporablja le za Bolgarijo in Romunijo.

5.   Naložbe, ki povečujejo pritisk na okolje, se dovolijo samo v primerih, ko so vzpostavljeni učinkoviti načini za zaščito okolja pred temi pritiski.

Člen 122

Finančna pomoč Unije

1.   Finančna pomoč Unije je enaka znesku dejansko plačanih finančnih prispevkov iz člena 120(1)(a), vendar znaša največ 50 % dejansko nastalih odhodkov.

2.   Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev.

Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz.

3.   Odstotek iz odstavka 1 na zahtevo organizacije proizvajalcev znaša 60 % za operativni program ali del operativnega programa, kadar ta izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:

| (a) | predloži ga več organizacij proizvajalcev v Uniji, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov; |
| --- | --- |

(a)

predloži ga več organizacij proizvajalcev v Uniji, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov;

| (b) | predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi; |
| --- | --- |

(b)

predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi;

| (c) | zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 (21); |
| --- | --- |

(c)

zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 (21);

| (d) | predloži ga organizacija proizvajalcev v eni od držav članic, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, za ukrepe, ki trajajo najdlje do konca leta 2013; |
| --- | --- |

(d)

predloži ga organizacija proizvajalcev v eni od držav članic, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, za ukrepe, ki trajajo najdlje do konca leta 2013;

| (e) | je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(e)

je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev;

| (f) | je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(f)

je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev;

| (g) | predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(g)

predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave;

| (h) | predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij Unije; |
| --- | --- |

(h)

predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij Unije;

| (i) | zajema izključno posebno podporo za ukrepe spodbujanja porabe sadja in zelenjave, namenjene otrokom v izobraževalnih ustanovah. |
| --- | --- |

(i)

zajema izključno posebno podporo za ukrepe spodbujanja porabe sadja in zelenjave, namenjene otrokom v izobraževalnih ustanovah.

4.   Odstotek iz odstavka 1 je 100 % za umike sadja in zelenjave s trga, ki ne presegajo 5 % obsega tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev in se odstranijo:

| (a) | s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje; |
| --- | --- |

(a)

s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje;

| (b) | s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in javnim izobraževalnim ustanovam ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo. |
| --- | --- |

(b)

s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in javnim izobraževalnim ustanovam ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo.

Člen 123

Nacionalna finančna pomoč

1.   V regijah držav članic, kjer je stopnja organiziranosti proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave še posebno nizka, lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  države članice na podlagi ustrezno utemeljene prošnje pooblasti, da organizacijam proizvajalcev plačajo nacionalno finančno pomoč v višini do največ 80 % finančnih prispevkov iz člena 120(1)(a). To pomoč se šteje kot dodatek k operativnemu skladu.

2.   V regijah držav članic, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 15 % vrednosti proizvodnje sadja in zelenjave in v katerih proizvodnja sadja in zelenjave predstavlja najmanj 15 % skupne kmetijske proizvodnje, lahko Unija na prošnjo zadevne države članice pomoč iz odstavka 1 povrne. Komisija se o tem povračilu odloči z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  .

Člen 124

Nacionalni okvir in nacionalna strategija za operativne programe

1.   Države članice oblikujejo nacionalni okvir za pripravo splošnih pogojev v zvezi z ukrepi iz člena 121(3). Ta okvir zlasti določa, da takšni ukrepi izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 1698/2005, med drugim zahteve glede dopolnjevanja, usklajenosti in skladnosti iz člena 5 Uredbe.

Države članice predlagani okvir predložijo Komisiji, ki lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  v treh mesecih zahteva spremembe, če ugotovi, da predlog ni primeren za izpolnitev ciljev iz člena 191 Pogodbe in šestega okoljskega akcijskega programa Unije. Naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva, ki jih podpirajo operativni programi, prav tako upoštevajo navedene cilje.

2.   Države članice oblikujejo nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe na trgu sadja in zelenjave. Taka strategija vključuje:

| (a) | analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj; |
| --- | --- |

(a)

analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj;

| (b) | utemeljitev izbranih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev izbranih prednostnih nalog;

| (c) | cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti; |
| --- | --- |

(c)

cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti;

| (d) | oceno operativnih programov; |
| --- | --- |

(d)

oceno operativnih programov;

| (e) | obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja. |
| --- | --- |

(e)

obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja.

Nacionalna strategija vključuje tudi nacionalni okvir iz odstavka 1.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v državah članicah, kjer ni priznanih organizacij proizvajalcev.

Člen 125

Odobritev operativnih programov

1.   Osnutki operativnih programov se predložijo pristojnim nacionalnim organom, ki jih odobrijo, zavrnejo ali zahtevajo njihovo spremembo v skladu z določbami tega pododdelka.

2.   Organizacije proizvajalcev sporočijo državi članici predvideno višino operativnega sklada za vsako leto in priložijo ustrezno obrazložitev na podlagi ocene operativnega programa, odhodkov za tekoče leto in morebiti odhodkov za pretekla leta ter po potrebi na podlagi ocene proizvodnih količin za naslednje leto.

3.   Država članica obvesti organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev o predvideni višini finančne pomoči Unije v skladu z omejitvami iz člena 122.

4.   Plačila finančne pomoči Unije se izvedejo na podlagi nastalih izdatkov za projekte iz operativnega programa. Ob predložitvi garancije ali varščine se za iste projekte lahko izplača predplačilo.

5.   Organizacija proizvajalcev obvesti državo članico o končni višini odhodkov za preteklo leto in priloži potrebna dokazila, tako da lahko prejme razliko finančne pomoči Unije.

6.   Operativni programi in njihovo financiranje s strani proizvajalcev in organizacij proizvajalcev na eni strani ter iz skladov Unije na drugi strani trajajo najmanj tri in največ pet let.

Člen 126

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi učinkovita, ciljna in trajnostna podpora skupinam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | operativnih skladih in operativnih programih, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :






  (i) | financiranje in uporabi operativnih skladov; |
| --- | --- | --- |

(a)

operativnih skladih in operativnih programih, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :

(i)

financiranje in uporabi operativnih skladov;

| (ii) | vsebino, odobritvi in spremembi operativnih programov; |
| --- | --- |

(ii)

vsebino, odobritvi in spremembi operativnih programov;

| (iii) | upravičenost ukrepov, dejavnosti ali izdatkov v okviru operativnega programa in dopolnilnih nacionalnih pravil v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(iii)

upravičenost ukrepov, dejavnosti ali izdatkov v okviru operativnega programa in dopolnilnih nacionalnih pravil v zvezi s tem;

| (iv) | povezavo med operativnimi programi in programi razvoja podeželja; |
| --- | --- |

(iv)

povezavo med operativnimi programi in programi razvoja podeželja;

| (v) | delne operativne programe; |
| --- | --- |

(v)

delne operativne programe;

| (vi) | spremljanje in vrednotenje operativnih programov; |
| --- | --- |

(vi)

spremljanje in vrednotenje operativnih programov;

| (b) | nacionalnem okviru in nacionalni strategiji za operativne programe, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :






  (i) | strukturo in vsebini nacionalnega okvira in nacionalne strategije; |
| --- | --- | --- |

(b)

nacionalnem okviru in nacionalni strategiji za operativne programe, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :

(i)

strukturo in vsebini nacionalnega okvira in nacionalne strategije;

| (ii) | spremljanje, vrednotenje in sporočanje v zvezi z nacionalnim okvirom in nacionalnimi strategijami; |
| --- | --- |

(ii)

spremljanje, vrednotenje in sporočanje v zvezi z nacionalnim okvirom in nacionalnimi strategijami;

| (c) | finančno pomočjo Unije, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :






  (i) | osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(c)

finančno pomočjo Unije, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :

(i)

osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev;

| (ii) | uporabna referenčna obdobja za izračun pomoči; |
| --- | --- |

(ii)

uporabna referenčna obdobja za izračun pomoči;

| (iii) | zmanjšanje pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za pomoč; |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanje pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za pomoč;

| (iv) | polog in zadržanje varščin v primeru predplačil; |
| --- | --- |

(iv)

polog in zadržanje varščin v primeru predplačil;

| (d) | ukrepih preprečevanja in obvladovanja kriz, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :






  (i) | izbor ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz; |
| --- | --- | --- |

(d)

ukrepih preprečevanja in obvladovanja kriz, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :

(i)

izbor ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz;

| (ii) | opredelitev umika s trga; |
| --- | --- |

(ii)

opredelitev umika s trga;

| (iii) | namembne kraje za umaknjene proizvode; |
| --- | --- |

(iii)

namembne kraje za umaknjene proizvode;

| (iv) | najvišjo podporo za umike s trga; |
| --- | --- |

(iv)

najvišjo podporo za umike s trga;

| (v) | predhodna obvestila v primeru umikov s trga; |
| --- | --- |

(v)

predhodna obvestila v primeru umikov s trga;

| (vi) | izračun obsega tržne proizvodnje v primeru umikov; |
| --- | --- |

(vi)

izračun obsega tržne proizvodnje v primeru umikov;

| (vii) | prikaz evropskega emblema na embalaži proizvodov za brezplačno razdeljevanje; |
| --- | --- |

(vii)

prikaz evropskega emblema na embalaži proizvodov za brezplačno razdeljevanje;

| (viii) | pogoje za prejemnike umaknjenih proizvodov; |
| --- | --- |

(viii)

pogoje za prejemnike umaknjenih proizvodov;

| (ix) | opredelitve zelene trgatve in opustitve spravila; |
| --- | --- |

(ix)

opredelitve zelene trgatve in opustitve spravila;

| (x) | pogoje za izvajanje zelene trgatve in opustitve spravila; |
| --- | --- |

(x)

pogoje za izvajanje zelene trgatve in opustitve spravila;

| (xi) | cilje zavarovanja letine; |
| --- | --- |

(xi)

cilje zavarovanja letine;

| (xii) | opredelitve neugodnih vremenskih dogodkov; |
| --- | --- |

(xii)

opredelitve neugodnih vremenskih dogodkov;

| (xiii) | pogoje za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov; |
| --- | --- |

(xiii)

pogoje za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov;

| (e) | nacionalni finančni pomoči, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :






  (i) | stopnjo organiziranosti proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(e)

nacionalni finančni pomoči, vključno s pravili o

  kar zadeva
  :

(i)

stopnjo organiziranosti proizvajalcev;

| (ii) | spremembe operativnih programov; |
| --- | --- |

(ii)

spremembe operativnih programov;

| (iii) | zmanjšanje pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za finančno pomoč; |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanje pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za finančno pomoč;

| (iv) | polog, sprostitev in zadržanje varščin v primeru predplačil; |
| --- | --- |

(iv)

polog, sprostitev in zadržanje varščin v primeru predplačil;

| (v) | največji delež povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije. |
| --- | --- |

(v)

največji delež povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije.

Člen 127

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem pododdelkom v zvezi z naslednjim:

| (a) | upravljanjem operativnih skladov in sporočili glede predvidene višine operativnih skladov; |
| --- | --- |

(a)

upravljanjem operativnih skladov in sporočili glede predvidene višine operativnih skladov;

| (b) | predložitvijo operativnih programov, vključno z roki in zahtevanimi spremnimi dokumenti; |
| --- | --- |

(b)

predložitvijo operativnih programov, vključno z roki in zahtevanimi spremnimi dokumenti;

| (c) | obliko operativnih programov; |
| --- | --- |

(c)

obliko operativnih programov;

| (d) | upravljanjem spremljanja in vrednotenja nacionalnih strategij in operativnih programov v skladu s členom 126(a)(vi); |
| --- | --- |

(d)

upravljanjem spremljanja in vrednotenja nacionalnih strategij in operativnih programov v skladu s členom 126(a)(vi);

| (e) | sporočili držav članic organizacijam proizvajalcev in združenjem organizacij proizvajalcev glede zneskov odobrene pomoči; |
| --- | --- |

(e)

sporočili držav članic organizacijam proizvajalcev in združenjem organizacij proizvajalcev glede zneskov odobrene pomoči;

| (f) | zahtevki za pomoč in plačili pomoči, vključno s predplačili in delnimi plačili pomoči; |
| --- | --- |

(f)

zahtevki za pomoč in plačili pomoči, vključno s predplačili in delnimi plačili pomoči;

| (g) | posojili za financiranje ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz; |
| --- | --- |

(g)

posojili za financiranje ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz;

| (h) | spoštovanjem tržnih standardov v primeru umikov; |
| --- | --- |

(h)

spoštovanjem tržnih standardov v primeru umikov;

| (i) | stroški prevoza, sortiranja in pakiranja v primeru proste razdelitve; |
| --- | --- |

(i)

stroški prevoza, sortiranja in pakiranja v primeru proste razdelitve;

| (j) | ukrepi za promocijo, sporočanje in usposabljanje v primeru preprečevanja in obvladovanja kriz; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi za promocijo, sporočanje in usposabljanje v primeru preprečevanja in obvladovanja kriz;

| (k) | upravljanjem ukrepov za zavarovanje letine; |
| --- | --- |

(k)

upravljanjem ukrepov za zavarovanje letine;

| (l) | določbami o državni pomoči za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz; |
| --- | --- |

(l)

določbami o državni pomoči za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz;

| (m) | dovoljenjem za plačilo nacionalne finančne pomoči; |
| --- | --- |

(m)

dovoljenjem za plačilo nacionalne finančne pomoči;

| (n) | zahtevkom in plačilom nacionalne finančne pomoči; |
| --- | --- |

(n)

zahtevkom in plačilom nacionalne finančne pomoči;

| (o) | povračilom nacionalne finančne pomoči. |
| --- | --- |

(o)

povračilom nacionalne finančne pomoči.

Pododdelek III

Sistem razdeljevanja sadja v šolah

Člen 128

Pomoč pri dobavi proizvodov iz sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke

1.   Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 129 in 130, se pomoč Unije dodeli za naslednje:

| (a) | dobavo proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke v izobraževalnih ustanovah,
  ki jih upravljajo ali odobrijo države članice,
  vključno z vrtci, drugimi predšolskimi ustanovami ter osnovnimi in srednjimi šolami ter [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(a)

dobavo proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke v izobraževalnih ustanovah,
  ki jih upravljajo ali odobrijo države članice,
  vključno z vrtci, drugimi predšolskimi ustanovami ter osnovnimi in srednjimi šolami ter [Sprememba 21]

| (b) | določene s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, komuniciranja, spremljanja in vrednotenja. |
| --- | --- |

(b)

določene s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, komuniciranja, spremljanja in vrednotenja.

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni najprej pripravijo strategijo za njegovo izvajanje, v kateri opredelijo proračun, vključno s prispevkom Unije in nacionalnimi prispevki, trajanje, ciljno skupino, sprejemljive proizvode in sodelovanje ustreznih zainteresiranih strani. Določijo tudi spremljevalne ukrepe, ki bodo zagotavljali učinkovitost sistema.

3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključuje ukrep Komisije, sprejet z delegiranimi akti na podlagi člena 129. Izbira proizvodov temelji na objektivnih merilih, med katerimi so lahko sezonskost, razpoložljivost proizvodov ali okoljski vidiki. V zvezi s tem lahko države članice dajo prednost proizvodom s poreklom iz EU.

4.   Pomoč Unije iz odstavka 1:

| (a) | ne presega 90 milijonov EUR na šolsko leto in |
| --- | --- |

(a)

ne presega 90 milijonov EUR na šolsko leto in

| (b) | ne presega 50 % stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1 oziroma 75 % teh stroškov v regijah, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja konvergence v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (22), in v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe; in |
| --- | --- |

(b)

ne presega 50 % stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1 oziroma 75 % teh stroškov v regijah, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja konvergence v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (22), in v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe; in

| (c) | ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1.

5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se vsaki državi članici dodeli na podlagi objektivnih meril, in sicer glede na delež otrok, starih od šest do deset let. Vendar vsaka država članica, ki sodeluje v sistemu, prejme vsaj 175 000 EUR pomoči Unije. Države članice, ki sodelujejo v sistemu, za pomoč Unije zaprosijo vsako leto na podlagi svoje strategije. Komisija na podlagi prošenj držav članic odloči o dokončnih zneskih, ki se dodelijo, v mejah odobrenih proračunskih sredstev.

6.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne uporablja za nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje. Če pa ima država članica že vzpostavljen sistem, ki bi se na podlagi tega člena lahko potegoval za pomoč Unije, in če namerava ta sistem razširiti ali napraviti bolj učinkovit, denimo kar zadeva ciljno skupino, trajanje sistema ali seznam sprejemljivih proizvodov, je pomoč Unije vseeno mogoča, in sicer pod pogojem, da se pri tem spoštujejo omejitve iz člena 4(b) glede deleža pomoči Unije v razmerju do skupnega obsega nacionalnega prispevka. V tem primeru država članica v svoji strategiji navede, kako namerava razširiti svoj sistem ali povečati njegovo učinkovitost.

7.   Države članice lahko poleg pomoči Unije dodelijo tudi nacionalno pomoč za dobavo proizvodov in s tem povezane stroške iz odstavka 1. Ti stroški se lahko krijejo tudi iz prispevkov zasebnega sektorja. Države članice lahko nacionalno pomoč dodeljujejo tudi za financiranje spremljevalnih ukrepov iz odstavka 2.

8.   Sistem Unije za razdeljevanje sadja v šolah ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki je v skladu z zakonodajo Unije.

9.   Unija lahko na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1290/2005 financira tudi ukrepe obveščanja, spremljanja in vrednotenja v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah, med drugim namenjene ozaveščanju javnosti, in s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja.

Člen 129

Prenesena pooblastila

1.   Komisija lahko z namenom spodbujanja zdravih prehranjevalnih navad pri otrocih z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | proizvodih, ki niso upravičeni do sistema; |
| --- | --- |

(a)

proizvodih, ki niso upravičeni do sistema;

| (b) | ciljni skupini sistema; |
| --- | --- |

(b)

ciljni skupini sistema;

| (c) | nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi;

| (d) | odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč. |
| --- | --- |

(d)

odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč.

2.   Da se zagotovi učinkovito in ciljno uporabo evropskih skladov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | okvirni razdelitvi pomoči med državami članicami, metodi za ponovno dodelitev pomoči med državami članicami na osnovi prejetih zahtevkov in vseh zmanjšanj, ki se uporabljajo kot posledica neskladnosti s pravili sistema; |
| --- | --- |

(a)

okvirni razdelitvi pomoči med državami članicami, metodi za ponovno dodelitev pomoči med državami članicami na osnovi prejetih zahtevkov in vseh zmanjšanj, ki se uporabljajo kot posledica neskladnosti s pravili sistema;

| (b) | stroških, upravičenih do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške; |
| --- | --- |

(b)

stroških, upravičenih do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške;

| (c) | spremljanju in vrednotenju. |
| --- | --- |

(c)

spremljanju in vrednotenju.

3.   Da se zagotovi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme ukrepe za preprečitev goljufij in nepravilnosti, vključno z opustitvijo pravice do sodelovanja v sistemu in odvzemom odobritve.

4.   Da se spodbuja ozaveščanje o sistemu, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  od upravičencev zahteva, da obveščajo o podporni vlogi sistema.

Člen 130

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe v zvezi s tem pododdelkom in sicer zlasti o naslednjem:

| (a) | dokončni razdelitvi pomoči med državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

dokončni razdelitvi pomoči med državami članicami;

| (b) | zahtevkih za pomoč in plačilih pomoči; |
| --- | --- |

(b)

zahtevkih za pomoč in plačilih pomoči;

| (c) | pregledih; |
| --- | --- |

(c)

pregledih;

| (d) | načinih objavljanja in ukrepih mrežnega povezovanja v zvezi s sistemom; |
| --- | --- |

(d)

načinih objavljanja in ukrepih mrežnega povezovanja v zvezi s sistemom;

| (e) | sporočanju informacij Komisiji. |
| --- | --- |

(e)

sporočanju informacij Komisiji.

Oddelek VII

Podporni programi v vinskem sektorju

Pododdelek I

Uvodne določbe

Člen 131

Področje uporabe

Ta oddelek določa pravila, ki urejajo dodeljevanje sredstev Unije državam članicam in uporabo teh sredstev s strani držav članic z nacionalnimi podpornimi programi (v nadaljnjem besedilu: podporni programi) za financiranje posebnih podpornih ukrepov za pomoč vinskemu sektorju.

Člen 132

Združljivost in skladnost

1.   Podporni programi so združljivi z zakonodajo Unije ter skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije.

2.   Države članice so odgovorne za podporne programe in zagotovijo, da so notranje skladni ter pripravljeni in izvedeni objektivno ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih pridelovalcev in potrebe po izogibanju neupravičeno neenakemu obravnavanju pridelovalcev.

Države članice so odgovorne za to, da zagotavljajo in izvajajo potrebne preglede, preverjanja in kazni v primeru neskladnosti s podpornimi programi.

3.   Podpora se ne dodeli:

| (a) | za raziskovalne projekte in ukrepe v podporo raziskovalnim projektom; |
| --- | --- |

(a)

za raziskovalne projekte in ukrepe v podporo raziskovalnim projektom;

| (b) | za ukrepe iz programov držav članic za razvoj podeželja v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(b)

za ukrepe iz programov držav članic za razvoj podeželja v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005.

Pododdelek II

Predložitev in vsebina podpornih programov

Člen 133

Predložitev podpornih programov

1.   Vsaka država članica pridelovalka iz Priloge X Komisiji predloži osnutek petletnega podpornega programa, ki vsebuje ukrepe v skladu s tem oddelkom.

Podporni programi, ki so se začeli uporabljati v skladu s prvim pododstavkom člena 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (23), se v okviru te uredbe še naprej uporabljajo.

Podporni ukrepi v podpornih programih se pripravijo za geografsko raven, za katero zadevna država članica meni, da je najustreznejša. Preden se podporni program predloži Komisiji, se država članica o njem posvetuje s pristojnimi organi in organizacijami na ustrezni teritorialni ravni.

Vsaka država članica predloži en sam osnutek podpornega programa, ki lahko upošteva regionalne posebnosti.

2.   Podporni programi se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji.

Če pa Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  meni, da predloženi podporni program ni v skladu s pogoji iz tega oddelka, o tem obvesti državo članico. V tem primeru mora država članica predložiti Komisiji revidiran podporni program. Revidirani podporni program se začne uporabljati dva meseca po obvestilu o njem, razen če se neskladje nadaljuje, v tem primeru pa se uporablja ta pododstavek.

3.   Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s podpornimi programi, ki jih predložijo države članice.

4.   Člen 134 se ne uporablja, če je edini ukrep države članice v podpornem programu prenos v shemo enotnih plačil iz člena 137. V tem primeru se člen 308(5) uporablja le za leto, v katerem se prenos izvede, člen 308(6) pa se ne uporablja.

Člen 134

Vsebina podpornih programov

Podporni programi so sestavljeni iz naslednjih elementov:

| (a) | podrobnega opisa predlaganih ukrepov in njihovih količinsko opredeljenih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

podrobnega opisa predlaganih ukrepov in njihovih količinsko opredeljenih ciljev;

| (b) | izida opravljenih posvetovanj; |
| --- | --- |

(b)

izida opravljenih posvetovanj;

| (c) | ocene, ki prikazuje pričakovani tehnični, gospodarski, okoljski in družbeni vpliv; |
| --- | --- |

(c)

ocene, ki prikazuje pričakovani tehnični, gospodarski, okoljski in družbeni vpliv;

| (d) | časovnega razporeda za izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

časovnega razporeda za izvajanje ukrepov;

| (e) | splošnih finančnih preglednic, ki prikazujejo namenjena sredstva in predvideno okvirno razdelitev sredstev med ukrepe v skladu z zgornjimi mejami, določenimi v Prilogi X; |
| --- | --- |

(e)

splošnih finančnih preglednic, ki prikazujejo namenjena sredstva in predvideno okvirno razdelitev sredstev med ukrepe v skladu z zgornjimi mejami, določenimi v Prilogi X;

| (f) | meril in količinskih kazalnikov, ki se uporabljajo za spremljanje in vrednotenje, ter ukrepov, potrebnih za zagotovitev, da se podporni programi izvajajo ustrezno in učinkovito ter |
| --- | --- |

(f)

meril in količinskih kazalnikov, ki se uporabljajo za spremljanje in vrednotenje, ter ukrepov, potrebnih za zagotovitev, da se podporni programi izvajajo ustrezno in učinkovito ter

| (g) | imenovanja pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje podpornega programa. |
| --- | --- |

(g)

imenovanja pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje podpornega programa.

Člen 135

Upravičeni ukrepi

1.   Podporni programi vsebujejo enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | podporo iz sheme enotnih plačil v skladu s členom 137; |
| --- | --- |

(a)

podporo iz sheme enotnih plačil v skladu s členom 137;

| (b) | promocijo v skladu s členom 138; |
| --- | --- |

(b)

promocijo v skladu s členom 138;

| (c) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 139; |
| --- | --- |

(c)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 139;

| (d) | zeleno trgatev v skladu s členom 140; |
| --- | --- |

(d)

zeleno trgatev v skladu s členom 140;

| (e) | vzajemne sklade v skladu s členom 141; |
| --- | --- |

(e)

vzajemne sklade v skladu s členom 141;

| (f) | zavarovanje letine v skladu s členom 142; |
| --- | --- |

(f)

zavarovanje letine v skladu s členom 142;

| (g) | naložbe v skladu s členom 143; |
| --- | --- |

(g)

naložbe v skladu s členom 143;

| (h) | destilacijo stranskih proizvodov v skladu s členom 144; |
| --- | --- |

(h)

destilacijo stranskih proizvodov v skladu s členom 144;

| (i) | destilacijo pitnega alkohola v skladu s členom 103w Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(i)

destilacijo pitnega alkohola v skladu s členom 103w Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (j) | krizno destilacijo v skladu s členom 103x Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(j)

krizno destilacijo v skladu s členom 103x Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (k) | uporabo zgoščenega grozdnega mošta v skladu s členom 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(k)

uporabo zgoščenega grozdnega mošta v skladu s členom 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Podporni programi ne zajemajo drugih ukrepov kot tiste, naštete v členih 137 do 144 te uredbe ter členih 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 136

Splošna pravila za podporne programe

1.   Dodelitev razpoložljivih sredstev Unije in proračunske omejitve so določene v Prilogi X.

2.   Podpora Unije se nanaša le na upravičene izdatke, ki nastanejo po predložitvi ustreznih podpornih programov, kakor je določeno v členu 133(1).

3.   Države članice ne prispevajo k stroškom za ukrepe, ki jih financira Unija na podlagi podpornih programov.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice dodelijo nacionalno pomoč v skladu z ustreznimi pravili Unije o državni pomoči za ukrepe iz členov 138, 142 in 143.

Najvišja stopnja pomoči, kot je določena v ustreznih pravilih Unije o državni pomoči, se uporablja za celotno javno financiranje, vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi.

Pododdelek III

Posebni podporni ukrepi

Člen 137

Shema enotnih plačil in podpora za vinogradnike

1.   Države članice lahko podprejo vinogradnike, tako da jim dodelijo pravice do plačila iz poglavja 1 naslova III Uredbe (ES) št. 73/2009 v skladu s točko O Priloge VII k navedeni uredbi.

2.   Države članice, ki nameravajo izkoristiti možnost iz odstavka 1, to podporo predvidijo v svojih podpornih programih, tudi v zvezi z naknadnimi prenosi sredstev v shemo enotnih plačil, tako da te programe spremenijo v skladu s členom 133(3).

3.   Ko začne podpora iz odstavka 1 veljati:

| (a) | ostane v shemi enotnih plačil in v poznejših letih uresničevanja podpornih programov ni več razpoložljiva oziroma se v skladu s členom 133(3) ne more dati na voljo za ukrepe iz členov 138 do 144 te uredbe ter členov 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(a)

ostane v shemi enotnih plačil in v poznejših letih uresničevanja podpornih programov ni več razpoložljiva oziroma se v skladu s členom 133(3) ne more dati na voljo za ukrepe iz členov 138 do 144 te uredbe ter členov 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (b) | se sorazmerno zmanjšajo razpoložljiva sredstva za ukrepe, naštete v členih 138 do 144 te uredbe ter členih 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007, v podpornih programih. |
| --- | --- |

(b)

se sorazmerno zmanjšajo razpoložljiva sredstva za ukrepe, naštete v členih 138 do 144 te uredbe ter členih 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007, v podpornih programih.

Člen 138

Promocija na trgih tretjih držav

1.   Podpora v skladu s tem členom zajema informacijske ali promocijske ukrepe v zvezi z vini Unije v tretjih državah, s čimer se izboljšuje njihova konkurenčnost v teh državah.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se nanašajo na vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte.

3.   Ukrepe iz odstavka 1 lahko sestavljajo le:

| (a) | odnosi z javnostmi, promocijski ali reklamni ukrepi, zlasti s poudarkom na prednostih proizvodov Unije, predvsem glede kakovosti, varnosti hrane ali prijaznosti okolju; |
| --- | --- |

(a)

odnosi z javnostmi, promocijski ali reklamni ukrepi, zlasti s poudarkom na prednostih proizvodov Unije, predvsem glede kakovosti, varnosti hrane ali prijaznosti okolju;

| (b) | udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena; |
| --- | --- |

(b)

udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena;

| (c) | kampanje informiranja, zlasti o sistemih Unije, ki zajemajo zaščitene označbe porekla, geografske označbe in ekološko pridelavo; |
| --- | --- |

(c)

kampanje informiranja, zlasti o sistemih Unije, ki zajemajo zaščitene označbe porekla, geografske označbe in ekološko pridelavo;

| (d) | študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje; |
| --- | --- |

(d)

študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje;

| (e) | študije za ocenjevanje rezultatov ukrepov informiranja in promocije. |
| --- | --- |

(e)

študije za ocenjevanje rezultatov ukrepov informiranja in promocije.

4.   Prispevek Unije za promocijske dejavnosti ne presega 50 % upravičenih izdatkov.

Člen 139

Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov

1.   Cilj ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem in preusmeritvijo vinogradov je povečati konkurenčnost pridelovalcev vina.

2.   Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se podpre v skladu s tem členom le, če države članice predložijo preglednico obsega vinogradniških površin v skladu s členom 304(3).

3.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov lahko zajema le eno ali več naslednjih dejavnosti:

| (a) | zamenjavo sort, vključno s precepljanjem; |
| --- | --- |

(a)

zamenjavo sort, vključno s precepljanjem;

| (b) | spremembo lokacije vinogradov; |
| --- | --- |

(b)

spremembo lokacije vinogradov;

| (c) | izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov. |
| --- | --- |

(c)

izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov.

Običajna obnova vinogradov, ki se jim je iztekla naravna življenjska doba,
  torej vnovična zasaditev istega zemljišča z isto sorto po istem sistemu gojenja vinske trte,
  ne dobi podpore.

Države članice lahko določijo dodatne specifikacije, zlasti glede starosti vinogradov, ki se nadomestijo. [Sprememba 22]

4.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se sme dodeliti le v naslednjih oblikah:

| (a) | nadomestila pridelovalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

nadomestila pridelovalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa;

| (b) | prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve. |
| --- | --- |

(b)

prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve.

5.   Nadomestilo pridelovalcem za izgubo dohodka iz odstavka 4(a) lahko krije do 100 % ustrezne izgube in ima lahko eno izmed naslednjih oblik:

| (a) | ne glede na pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II, ki določa prehodno ureditev pravic do zasaditve, dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih vinskih trt za določeno obdobje, ki ni daljše od treh let, do konca prehodne ureditve za pravice do zasaditve; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II, ki določa prehodno ureditev pravic do zasaditve, dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih vinskih trt za določeno obdobje, ki ni daljše od treh let, do konca prehodne ureditve za pravice do zasaditve;

| (b) | finančno nadomestilo. |
| --- | --- |

(b)

finančno nadomestilo.

6.   Prispevek Unije k dejanskim stroškom prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ne presega 50 % teh stroškov. V regijah, ki so opredeljene kot konvergenčne regije v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006, prispevek Unije k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve ne presega 75 % teh stroškov.

Člen 140

Zelena trgatev

1.   Za namene tega člena zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem zmanjšanje pridelka na zadevni površini na nič.

Primer, ko komercialno grozdje ostane na trti na koncu običajnega proizvodnega cikla (opustitev trgatve), ne šteje za zeleno trgatev. [Sprememba 23]

2.   Podpora za zeleno trgatev prispeva k ponovnemu uravnoteženju ponudbe in povpraševanja na trgu za vino v Uniji, da bi se preprečile tržne krize.

3.   Podpora za zeleno trgatev se lahko dodeli kot nadomestilo v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi zadevna država članica.

Plačilo ne sme presegati 50 % neposrednih stroškov zaradi uničenja ali odstranitve grozdov in izgube dohodka v zvezi s takim uničenjem ali odstranitvijo.

4.   Zadevne države članice vzpostavijo sistem po objektivnih merilih, da zagotovijo, da z ukrepom zelene trgatve posamezni pridelovalci vina ne prejmejo nadomestila, ki bi preseglo zgornje meje iz drugega pododstavka odstavka 3.

Člen 141

Vzajemni skladi

1.   Podpora za ustanovitev vzajemnih skladov omogoča pomoč tistim pridelovalcem, ki se želijo zavarovati pred tržnimi nihanji.

2.   Podpora za ustanovitev vzajemnih skladov se lahko dodeli v obliki začasne in degresivne pomoči za kritje upravnih stroškov skladov.

Člen 142

Zavarovanje letine

1.   Podpora za zavarovanje letine prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar jih ogrožajo naravne nesreče, neugodni vremenski dogodki, bolezni ali napadi škodljivih organizmov.

Izraz "slabe vremenske razmere" imajo enak pomen kot "slabe vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami" iz člena 2(8) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov (24). [Sprememba 24]

2.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli v obliki finančnega prispevka Unije, ki ne sme presegati:

| (a) | 80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo pridelovalci za zavarovanje pred izgubami, nastalimi zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, ki lahko štejejo med naravne nesreče; |
| --- | --- |

(a)

80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo pridelovalci za zavarovanje pred izgubami, nastalimi zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, ki lahko štejejo med naravne nesreče;

| (b) | 50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo pridelovalci za zavarovanje pred:






  (i) | izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo pridelovalci za zavarovanje pred:

(i)

izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov;

| (ii) | izgubami, ki jih povzročijo živali, rastlinske bolezni ali napadi škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(ii)

izgubami, ki jih povzročijo živali, rastlinske bolezni ali napadi škodljivih organizmov.

3.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli le, če ustrezne zavarovalnine ne znašajo več kot 100 % nadomestila za izgubo dohodka pridelovalca ob upoštevanju vseh nadomestil, ki jih je pridelovalec pridobil iz drugih shem podpor v zvezi z zavarovanim tveganjem.

4.   Podpora za zavarovanje letine ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence na zavarovalnih trgih.

Člen 143

Naložbe

1.   Podpora se lahko odobri za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in trženje vina, ki izboljšujejo splošno uspešnost podjetja in se nanašajo na enega ali več naslednjih dejavnikov:

| (a) | pridelavo ali trženje proizvodov iz dela II Priloge XII; |
| --- | --- |

(a)

pridelavo ali trženje proizvodov iz dela II Priloge XII;

| (b) | razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz dela II Priloge XII. |
| --- | --- |

(b)

razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz dela II Priloge XII.

2.   Podpora iz odstavka 1 najvišje stopnje je omejena na mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (25). Omejitev glede velikosti se ne uporablja za najvišjo stopnjo za območja Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (ES) št. 1405/2006 ter francoskih čezmorskih departmajev. V primeru podjetij, ki niso zajeta s členom 2(1) naslova I Priloge k Priporočilu 2003/361/ES in imajo manj kot 750 zaposlenih ali imajo prihodek, manjši od 200 milijonov EUR, se največja intenzivnost pomoči razpolovi.

Podpora se ne dodeli podjetjem v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (26).

3.   Elementi iz člena 71(3)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1698/2005 ne veljajo kot upravičeni izdatki.

4.   V zvezi z upravičenimi naložbenimi stroški se za prispevek Unije uporabljajo naslednje najvišje stopnje pomoči:

| (a) | 50 % v regijah, opredeljenih kot konvergenčne regije v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006; |
| --- | --- |

(a)

50 % v regijah, opredeljenih kot konvergenčne regije v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006;

| (b) | 40 % v regijah, ki niso konvergenčne regije; |
| --- | --- |

(b)

40 % v regijah, ki niso konvergenčne regije;

| (c) | 75 % v najbolj oddaljenih regijah v skladu z Uredbo (ES) št. 247/2006; |
| --- | --- |

(c)

75 % v najbolj oddaljenih regijah v skladu z Uredbo (ES) št. 247/2006;

| (d) | 65 % na manjših Egejskih otokih v smislu Uredbe (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(d)

65 % na manjših Egejskih otokih v smislu Uredbe (ES) št. 1405/2006.

5.   Za pomoč iz odstavka 1 tega člena se smiselno uporablja člen 72 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 144

Destilacija stranskih proizvodov

1.   Podpora se lahko odobri za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina, ki je bila opravljena v skladu s pogoji iz oddelka D dela II Priloge XIII.

Višina pomoči se določi na vol. % in na hektoliter pridelanega alkohola. Za volumenski delež alkohola v stranskih proizvodih, namenjenih za destilacijo, ki presega 10 % v razmerju do volumenskega deleža alkohola v pridelanem vinu, se pomoč ne izplača.

2.   Najvišje stopnje pomoči temeljijo na stroških zbiranja in predelave ter jih določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 147.

3.   Alkohol, ki nastane pri podprti destilaciji iz odstavka 1, se uporabi izključno v industrijske namene ali za pridobivanje energije, tako da se prepreči izkrivljanje konkurence.

Člen 145

Navzkrižna skladnost

Kadar se za kmeta ugotovi, da na svojem kmetijskem gospodarstvu kadar koli v obdobju treh let od izplačila sredstev iz podpornih programov za prestrukturiranje in preusmeritve ali kadar koli v obdobju enega leta od izplačila sredstev iz podpornih programov za zeleno trgatev ni izpolnjeval predpisanih zahtev ravnanja ter dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz členov 6 in 22 do 24 Uredbe (ES) št. 73/2009, se znesek plačila, kadar je neskladnost posledica dejanja ali opustitve, ki jo je mogoče neposredno pripisati kmetu, zmanjša ali prekliče, delno ali v celoti, odvisno od resnosti, obsega, trajnosti in ponavljanja ugotovljene neskladnosti, in se mu po potrebi odredi, da vrne plačilo pod pogoji iz navedenih določb.

Pododdelek IV

Postopkovne določbe

Člen 146

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi izpolnjevanje ciljev podpornih programov in ciljno uporabo evropskih skladov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila:

| (a) | o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe; |
| --- | --- |

(a)

o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe;

| (b) | o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep; |
| --- | --- |

(b)

o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep;

| (c) | o spremembah podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati; |
| --- | --- |

(c)

o spremembah podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati;

| (d) | o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo; |
| --- | --- |

(d)

o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo;

| (e) | ki vsebujejo splošne določbe in opredelitve za namen tega oddelka; |
| --- | --- |

(e)

ki vsebujejo splošne določbe in opredelitve za namen tega oddelka;

| (f) | da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov; |
| --- | --- |

(f)

da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov;

| (g) | v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva, izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in določbe za prostovoljno certificiranje žganjarn; |
| --- | --- |

(g)

v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva, izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in določbe za prostovoljno certificiranje žganjarn;

| (h) | za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

(h)

za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov;

| (i) | o prekinitvi plačil Komisije v primeru neupoštevanja obveznosti poročanja s strani države članice ali če se zdi, da je poročanje nepravilno; |
| --- | --- |

(i)

o prekinitvi plačil Komisije v primeru neupoštevanja obveznosti poročanja s strani države članice ali če se zdi, da je poročanje nepravilno;

| (j) | v zvezi s plačili upravičencem, vključno s plačili zavarovalniških posrednikov v primeru podpore iz člena 142, povračili neupravičenih izplačil, nacionalnimi sankcijami in umetno ustvarjenimi razmerami za namen plačila. |
| --- | --- |

(j)

v zvezi s plačili upravičencem, vključno s plačili zavarovalniških posrednikov v primeru podpore iz člena 142, povračili neupravičenih izplačil, nacionalnimi sankcijami in umetno ustvarjenimi razmerami za namen plačila.

Člen 147

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom, v zvezi z naslednjim:

| (a) | zahtevami glede obveščanja o podpornih programih, vključno z vsebino, obliko, časom, roki in mehanizmom obveščanja, ter ustreznega finančnega načrtovanja in glede revizije programov; |
| --- | --- |

(a)

zahtevami glede obveščanja o podpornih programih, vključno z vsebino, obliko, časom, roki in mehanizmom obveščanja, ter ustreznega finančnega načrtovanja in glede revizije programov;

| (b) | sporočili v zvezi z državno pomočjo; |
| --- | --- |

(b)

sporočili v zvezi z državno pomočjo;

| (c) | postopki za uporabo in izbor; |
| --- | --- |

(c)

postopki za uporabo in izbor;

| (d) | vrednotenjem odpornih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

vrednotenjem odpornih ukrepov;

| (e) | izračunom in plačilom pomoči za zeleno trgatev in destilacijo stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

(e)

izračunom in plačilom pomoči za zeleno trgatev in destilacijo stranskih proizvodov;

| (f) | zahtevami za finančno poslovodenje in preglede podpornih ukrepov s strani držav članic; |
| --- | --- |

(f)

zahtevami za finančno poslovodenje in preglede podpornih ukrepov s strani držav članic;

| (g) | pravili o skladnosti ukrepov; |
| --- | --- |

(g)

pravili o skladnosti ukrepov;

| (h) | pravili o določitvi neskladnosti in o zmanjšanju, preklicu ali povračilu zneskov za namene člena 145. |
| --- | --- |

(h)

pravili o določitvi neskladnosti in o zmanjšanju, preklicu ali povračilu zneskov za namene člena 145.

Oddelek VIII

Posebne določbe za sektor čebelarstva

Člen 148

Področje uporabe

1.   Da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov, lahko države članice pripravijo nacionalni program za obdobje treh let (v nadaljnjem besedilu: čebelarski program).

2.   Države članice lahko izplačujejo posebne nacionalne pomoči za zaščito panjev, ki so oslabljeni zaradi strukturnih ali naravnih pogojev, ali v skladu s programi gospodarskega razvoja, razen za tiste, ki so namenjeni za proizvodnjo ali trgovino. Te pomoči morajo države članice priglasiti Komisiji hkrati s predložitvijo čebelarskega programa v skladu s členom 152.

Člen 149

Čebelarski program

Ukrepi, ki se lahko vključijo v čebelarski program, so naslednji:

| (a) | tehnična pomoč čebelarjem in združenjem čebelarjev; |
| --- | --- |

(a)

tehnična pomoč čebelarjem in združenjem čebelarjev;

| (b) | nadzor varoze; |
| --- | --- |

(b)

nadzor varoze;

| (c) | racionalizacija sezonskih selitev panjev; |
| --- | --- |

(c)

racionalizacija sezonskih selitev panjev;

| (d) | ukrepi za podporo laboratorijem, ki izvajajo analize fizikalno-kemijskih lastnosti medu; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za podporo laboratorijem, ki izvajajo analize fizikalno-kemijskih lastnosti medu;

| (e) | ukrepi za podporo pri obnovi čebeljega fonda v Uniji; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za podporo pri obnovi čebeljega fonda v Uniji;

| (f) | sodelovanje s specializiranimi organi za izvajanje programov aplikativnih raziskav na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov. |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s specializiranimi organi za izvajanje programov aplikativnih raziskav na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov.

Ukrepi, financirani iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005, se izključijo iz čebelarskega programa.

Člen 150

Študija proizvodne in tržne strukture v sektorju čebelarstva

Da bi izpolnjevale pogoje za delno financiranje, predvideno v členu 151(1), države članice na svojem ozemlju opravijo študijo proizvodne in tržne strukture v sektorju čebelarstva.

Člen 151

Financiranje

1.   Unija zagotovi delno financiranje za čebelarske programe v vrednosti 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice.

2.   Plačila v zvezi z ukrepi, sprejetimi na podlagi čebelarskih programov, države članice izvedejo vsako leto do 15. oktobra.

Člen 152

Posvetovanje

Čebelarski program se pripravi v tesnem sodelovanju z reprezentativnimi organizacijami in čebelarskimi zadrugami. Predloži se Komisiji v odobritev.

Člen 153

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi ciljna uporaba skladov Unije za čebelarstvo, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme:

| (a) | pravila o obveznostih v zvezi z vsebino nacionalnih programov in študij iz člena 150 ter |
| --- | --- |

(a)

pravila o obveznostih v zvezi z vsebino nacionalnih programov in študij iz člena 150 ter

| (b) | pogoje za dodelitev finančnega prispevka Unije za vsako sodelujočo državo članico med drugim na osnovi skupnega števila čebeljega fonda v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

pogoje za dodelitev finančnega prispevka Unije za vsako sodelujočo državo članico med drugim na osnovi skupnega števila čebeljega fonda v Uniji.

Člen 154

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  :

| (a) | sprejme pravila o obvestilih, ki jih pošljejo države članice o svojih nacionalnih programih in prilagoditvah teh programov, vključno z načrti spremljanja; |
| --- | --- |

(a)

sprejme pravila o obvestilih, ki jih pošljejo države članice o svojih nacionalnih programih in prilagoditvah teh programov, vključno z načrti spremljanja;

| (b) | sprejme pravila za zagotovitev, da ukrepi, ki se financirajo v okviru čebelarskih programov, niso istočasno upravičeni do plačil v okviru druge sheme Unije, in za prerazporeditev neuporabljenih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila za zagotovitev, da ukrepi, ki se financirajo v okviru čebelarskih programov, niso istočasno upravičeni do plačil v okviru druge sheme Unije, in za prerazporeditev neuporabljenih sredstev;

| (c) | odobri čebelarske programe, ki so jih predložile države članice, vključno z dodelitvijo finančnega prispevka Unije; |
| --- | --- |

(c)

odobri čebelarske programe, ki so jih predložile države članice, vključno z dodelitvijo finančnega prispevka Unije;

| (d) | posodobi statistične podatke o številu čebeljega fonda na osnovi informacij iz držav članic. |
| --- | --- |

(d)

posodobi statistične podatke o številu čebeljega fonda na osnovi informacij iz držav članic.

Oddelek IX

Pomoči v sektorju sviloprejk

Člen 155

Pomoč gojiteljem sviloprejk

1.   Pomoč Unije se dodeli za sviloprejke iz oznake KN ex 0106 90 00 in za jajčeca sviloprejk iz oznake KN ex 0511 99 85, ki se gojijo v Uniji.

2.   Gojiteljem sviloprejk se odobri pomoč za vsako uporabljeno škatlo jajčec sviloprejk, pod pogojem, da škatle vsebujejo minimalno količino jajčec, ki se določi, in da so bile sviloprejke uspešno vzgojene.

3.   Države članice so pooblaščene za dodeljevanje pomoči le gojiteljem, ki so prejeli zabojčke jajčec od odobrenega organa in ki so po uspešnem zaključku gojenja dobavili vzgojene zapredke odobrenemu organu.

4.   Ukrepe za določitev pomoči za uporabljeni zabojček jajčec sviloprejk sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe.

  Zneske pomoči, ki se dodelijo gojiteljem sviloprejk, določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), pri čemer upošteva ureditev sektorja gojenja sviloprejk v nekaterih regijah Unije ter potrebo po prilagajanju ponudbe razmeram na trgu. [Sprememba 25]

Člen 156

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi učinkovita uporaba evropskih skladov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | najmanjši količini jajčec in drugih pogojih glede uspešnega gojenja iz člena 155(2); |
| --- | --- |

(a)

najmanjši količini jajčec in drugih pogojih glede uspešnega gojenja iz člena 155(2);

| (b) | pogojih, ki jih morajo izpolnjevati odobreni organi iz člena 155(3). |
| --- | --- |

(b)

pogojih, ki jih morajo izpolnjevati odobreni organi iz člena 155(3).

Člen 157

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom glede:

| (a) | zahtevkov za pomoč in spremnih dokumentov; |
| --- | --- |

(a)

zahtevkov za pomoč in spremnih dokumentov;

| (b) | zmanjšanj pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanj pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov;

| (c) | pregledov, ki jih izvajajo države članice na odobrenih organih iz člena 155(3); |
| --- | --- |

(c)

pregledov, ki jih izvajajo države članice na odobrenih organih iz člena 155(3);

| (d) | obvestil držav članic. |
| --- | --- |

(d)

obvestil držav članic.

NASLOV II

PRAVILA V ZVEZI S TRŽENJEM IN ORGANIZACIJAMI PROIZVAJALCEV

Poglavje I

Pravila o trženju

Oddelek I

Tržni standardi

Pododdelek I

Uvodne določbe

Člen 158

Področje uporabe

Ne glede na vse druge določbe, ki se uporabljajo za proizvode, naštete v Prilogi I, in za etilni alkohol kmetijskega porekla iz dela I Priloge II ter določbe, sprejete v veterinarskem in živilskem sektorju za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, ter da se zavaruje zdravje živali in ljudi, ta oddelek določa pravila v zvezi s splošnim tržnim standardom in tržnimi standardi po sektorju in/ali proizvodu za proizvode, naštete v Prilogi I, ter za etilni alkohol kmetijskega porekla iz dela I Priloge II.

Pododdelek II

Splošen tržni standard

Člen 159

Skladnost s splošnim tržnim standardom

1.   Za namene te uredbe je proizvod skladen s "splošnim tržnim standardom", če je zdrave in neoporečne tržne kakovosti.

2.   Če niso bili določeni tržni standardi iz pododdelka III in Direktive 2000/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27) ter direktiv Sveta 2001/110/ES (28), 2001/111/ES (29), 2001/112/ES (30), 2001/113/ES (31) in 2001/114/ES (32), se proizvodi, našteti v Prilogi I k tej uredbi, ki so pripravljeni za prodajo na drobno kot prehrana za ljudi iz člena 3(7) Uredbe (ES) št. 178/2002, lahko tržijo samo, če so v skladu s splošnim tržnim standardom.

3.   Za proizvod se šteje, da je v skladu s splošnim tržnim standardom, če je proizvod, ki je namenjen trženju, v skladu z ustreznim veljavnim standardom, ki ga je sprejela katera koli mednarodna organizacija, našteta v Prilogi XI.

Člen 160

Prenesena pooblastila

Da se upoštevajo spremembe v razmerah na trgu in posebne lastnosti vsakega posameznega sektorja, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme, spremeni ali odstopi od zahtev v zvezi s splošnim tržnim standardom iz člena 159(1) in pravil o skladnosti iz odstavka 3 navedenega člena.

Pododdelek III

Tržni standardi po sektorjih ali proizvodih

Člen 161

Splošno načelo

Proizvodi, za katere so bili določeni tržni standardi po sektorjih ali proizvodih, se v Uniji lahko tržijo le v skladu s takimi standardi.

Člen 162

Vzpostavitev in vsebina

1.   Da bi se upoštevala pričakovanja potrošnikov in bi se prispevalo k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov ter k njihovi kakovosti, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme tržne standarde po sektorjih ali proizvodih iz člena 158, na vseh stopnjah trženja, ter odstopanja in izjeme pri uporabi takih standardov, da se prilagodi stalno spreminjajočim tržnim razmeram, razvijajočemu se povpraševanju potrošnikov ter da se upošteva razvoj ustreznih mednarodnih standardov in prepreči ustvarjanje ovir za inovacije proizvodov.

2.   Tržni standardi iz odstavka 1 se lahko, kjer je to ustrezno, nanašajo na zahteve za:

| (a) | opredelitev, poimenovanja in/ali prodajne oznake, razen tistih, ki so določeni v tej uredbi, ter sezname trupov in njihovih delov, za katere se uporablja Priloga XII; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev, poimenovanja in/ali prodajne oznake, razen tistih, ki so določeni v tej uredbi, ter sezname trupov in njihovih delov, za katere se uporablja Priloga XII;

| (b) | merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po masi, velikosti, starosti in kategoriji; |
| --- | --- |

(b)

merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po masi, velikosti, starosti in kategoriji;

| (c) | rastlinsko vrsto ali pasmo živali ali komercialni tip; |
| --- | --- |

(c)

rastlinsko vrsto ali pasmo živali ali komercialni tip;

| (d) | predstavitev, prodajne označbe, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki se uporabljajo v povezavi s pakirnimi centri, označevanje, embaliranje, leto trgatve in uporabo posebnih izrazov; |
| --- | --- |

(d)

predstavitev, prodajne označbe, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki se uporabljajo v povezavi s pakirnimi centri, označevanje, embaliranje, leto trgatve in uporabo posebnih izrazov;

| (e) | merila, kot so videz, konsistentnost, konformacija, značilnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

merila, kot so videz, konsistentnost, konformacija, značilnosti proizvoda;

| (f) | posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavne dele ali sestavine, vključno s količinsko vsebino, čistostjo in določanjem snovi; |
| --- | --- |

(f)

posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavne dele ali sestavine, vključno s količinsko vsebino, čistostjo in določanjem snovi;

| (g) | vrsto kmetovanja in proizvodno metodo, vključno z enološkimi postopki in povezanimi administrativnimi pravili, ter delovni proces; |
| --- | --- |

(g)

vrsto kmetovanja in proizvodno metodo, vključno z enološkimi postopki in povezanimi administrativnimi pravili, ter delovni proces;

| (h) | rezanje mošta in vina, vključno z njegovimi opredelitvami, mešanje in njegove omejitve; |
| --- | --- |

(h)

rezanje mošta in vina, vključno z njegovimi opredelitvami, mešanje in njegove omejitve;

| (i) | metodo in temperaturo hranjenja; |
| --- | --- |

(i)

metodo in temperaturo hranjenja;

| (j) | kraj kmetovanja in/ali porekla; |
| --- | --- |

(j)

kraj kmetovanja in/ali porekla;

| (k) | pogostnost zbiranja, dostave, konzerviranja in ravnanja; |
| --- | --- |

(k)

pogostnost zbiranja, dostave, konzerviranja in ravnanja;

| (l) | identifikacijo ali registracijo proizvajalca in/ali industrijskih zmogljivosti, v katerih je bil proizvod pripravljen ali predelan; |
| --- | --- |

(l)

identifikacijo ali registracijo proizvajalca in/ali industrijskih zmogljivosti, v katerih je bil proizvod pripravljen ali predelan;

| (m) | odstotek vsebnosti vode; |
| --- | --- |

(m)

odstotek vsebnosti vode;

| (n) | omejitve v zvezi z uporabo nekaterih snovi in/ali praks; |
| --- | --- |

(n)

omejitve v zvezi z uporabo nekaterih snovi in/ali praks;

| (o) | posebno uporabo; |
| --- | --- |

(o)

posebno uporabo;

| (p) | trgovinske dokumente, spremne dokumente in registre, ki jih je treba hraniti; |
| --- | --- |

(p)

trgovinske dokumente, spremne dokumente in registre, ki jih je treba hraniti;

| (q) | skladiščenje, prevoz; |
| --- | --- |

(q)

skladiščenje, prevoz;

| (r) | certifikacijski postopek; |
| --- | --- |

(r)

certifikacijski postopek;

| (s) | pogoje, ki urejajo umik, kmetijsko gospodarstvo, pretok in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi po sektorjih ali proizvodih iz odstavka 1 in/ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 163, ter odstranjevanje stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

(s)

pogoje, ki urejajo umik, kmetijsko gospodarstvo, pretok in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi po sektorjih ali proizvodih iz odstavka 1 in/ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 163, ter odstranjevanje stranskih proizvodov;

| (t) | roke; |
| --- | --- |

(t)

roke;

| (u) | obvestila držav članic, obvestila drugih ustanov pristojnim organom držav članic in pravila za pridobitev statističnih informacij o trgih različnih proizvodov. |
| --- | --- |

(u)

obvestila držav članic, obvestila drugih ustanov pristojnim organom držav članic in pravila za pridobitev statističnih informacij o trgih različnih proizvodov.

3.   Tržni standardi po sektorjih ali proizvodih iz odstavka 1 se določijo ne glede na določbe o neobveznih navedbah kakovosti iz uredbe Evropskega parlamenta in Sveta [Uredba o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov] ter upoštevajo:

| (a) | lastnosti zadevnih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

lastnosti zadevnih proizvodov;

| (b) | potrebe po zagotovitvi pogojev za nemoteno dajanje teh proizvodov v promet; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po zagotovitvi pogojev za nemoteno dajanje teh proizvodov v promet;

| (c) | zanimanje potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu, vključno z območjem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven; |
| --- | --- |

(c)

zanimanje potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu, vključno z območjem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven;

| (d) | kjer je primerno, metode, ki se uporabljajo za določanje njihovih fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti; |
| --- | --- |

(d)

kjer je primerno, metode, ki se uporabljajo za določanje njihovih fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti;

| (e) | standardna priporočila, ki jih sprejemajo mednarodni organi. |
| --- | --- |

(e)

standardna priporočila, ki jih sprejemajo mednarodni organi.

Člen 163

Opredelitev, označevanje in/ali prodajna oznaka za nekatere sektorje in/ali proizvode

1.   Opredelitve, označevanja in/ali prodajne oznake iz Priloge XII se uporabljajo za naslednje sektorje ali proizvode:

| (a) | oljčno olje in namizne oljke; |
| --- | --- |

(a)

oljčno olje in namizne oljke;

| (b) | vino; |
| --- | --- |

(b)

vino;

| (c) | goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(c)

goveje in telečje meso;

| (d) | mleko in mlečne izdelke, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(d)

mleko in mlečne izdelke, namenjene za prehrano ljudi;

| (e) | perutnino; |
| --- | --- |

(e)

perutnino;

| (f) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(f)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi.

2.   Opredelitev, označevanje ali prodajna oznaka iz Priloge XII se v Uniji lahko uporablja samo za trženje proizvoda, ki je v skladu z ustreznimi zahtevami, določenimi v Prilogi XII.

3.   Da bi se prilagodili razvijajočemu se povpraševanju potrošnikov in da bi se upošteval tehnični razvoj ter preprečilo ustvarjanje ovir za inovacije proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme vse potrebne spremembe, odstopanja ali izjeme opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge XII.

Člen 164

Odstopanje

Da se upoštevajo posebne lastnosti vsakega sektorja, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme odstopanje za vsak standard, zunaj katerega se bo štelo, da celotna serija proizvodov ne izpolnjuje standarda.

Člen 165

Enološki postopki

1.   Če je Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV) priporočil in objavil metode analize za določanje sestave proizvodov in pravila, po katerih se lahko ugotovi, ali so bili na proizvodih uporabljeni nedovoljeni enološki postopki, so to metode in pravila, ki se uporabljajo.

Kadar ni metod in pravil, ki bi jih priporočil in objavil OIV, ustrezne metode in pravila sprejme Komisija, kot je določeno v točki (g) člena 162(2).

Do sprejetja takih pravil se uporabljajo metode in pravila, ki jih dovoli zadevna država članica.

2.   Samo enološki postopki, ki so dovoljeni v skladu s Prilogo XIII in določeni v točki (g) člena 162(2) ter člena 168(2) in (3) se uporabljajo za proizvodnjo in shranjevanje proizvodov vinskega sektorja v Uniji.

Prvi pododstavek se ne uporablja za:

| (a) | grozdni sok in zgoščeni grozdni sok; |
| --- | --- |

(a)

grozdni sok in zgoščeni grozdni sok;

| (b) | grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjen za pripravo grozdnega soka. |
| --- | --- |

(b)

grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjen za pripravo grozdnega soka.

Dovoljeni enološki postopki se lahko uporabljajo samo za zagotavljanje ustrezne predelave v vino, ustreznega ohranjanja ali ustreznega donegovanja proizvoda.

Proizvodi vinskega sektorja so v Uniji pridelani v skladu z ustreznimi omejitvami iz Priloge XIII.

Proizvodi vinskega sektorja, našteti v delu II Priloge XII, pri katerih so bili uporabljeni enološki postopki, ki niso dovoljeni v Uniji, ali če je primerno, enološki postopki, ki niso dovoljeni na nacionalni ravni, ali ki so v nasprotju z omejitvami iz Priloge XIII, se v Uniji ne smejo tržiti.

3.   Pri odobritvi enoloških postopkov za vino iz točke (g) člena 162(2) Komisija:

| (a) | izhaja iz enoloških postopkov in metod analiz, ki jih priporoči in objavi OIV, ter izsledkov poskusne uporabe doslej nedovoljenih enoloških postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izhaja iz enoloških postopkov in metod analiz, ki jih priporoči in objavi OIV, ter izsledkov poskusne uporabe doslej nedovoljenih enoloških postopkov;

| (b) | upošteva varovanje človekovega zdravja; |
| --- | --- |

(b)

upošteva varovanje človekovega zdravja;

| (c) | upošteva možna tveganja za potrošnike, ki so jih zavedla njihova pričakovanja in dojemanja, ob upoštevanju razpoložljivosti in uporabnosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja; |
| --- | --- |

(c)

upošteva možna tveganja za potrošnike, ki so jih zavedla njihova pričakovanja in dojemanja, ob upoštevanju razpoložljivosti in uporabnosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja;

| (d) | omogoči ohranitev naravnih in osnovnih lastnosti vina in ne povzroča bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

omogoči ohranitev naravnih in osnovnih lastnosti vina in ne povzroča bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda;

| (e) | zagotovi najnižjo sprejemljivo raven skrbi za okolje; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi najnižjo sprejemljivo raven skrbi za okolje;

| (f) | upošteva splošna pravila glede enoloških postopkov in omejitev iz Priloge XIII. |
| --- | --- |

(f)

upošteva splošna pravila glede enoloških postopkov in omejitev iz Priloge XIII.

Člen 166

Sorte vinske trte

1.   Proizvodi, navedeni v delu II Priloge XII in pridelani v Uniji, se pridelajo iz sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 države članice razvrstijo sorte vinske trte, ki se smejo zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti na njihovem ozemlju za pridelavo vina.

Države članice smejo razvrstiti le sorte vinske trte, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali nastane s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis; |
| --- | --- |

(a)

sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali nastane s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis;

| (b) | sorta ni ena od naslednjih: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont. |
| --- | --- |

(b)

sorta ni ena od naslednjih: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont.

Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, jo je treba izkrčiti v 15 letih po izločitvi.

3.   Države članice, v katerih pridelava vina ne presega 50 000 hektolitrov na vinsko leto, izračunano na podlagi povprečne pridelave v zadnjih petih vinskih letih, se izvzamejo iz obveznosti razvrstitve iz prvega pododstavka odstavka 2.

Vendar se smejo za pridelavo vina tudi v državah članicah iz prvega pododstavka zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti le sorte vinske trte, ki so skladne z drugim pododstavkom odstavka 2.

4.   Z odstopanjem od prvega in tretjega pododstavka odstavka 2 ter drugega pododstavka odstavka 3 se za znanstvene raziskave in poskuse dovoli zasaditev, ponovna zasaditev ali cepitev naslednjih sort vinske trte:

| (a) | sorte vinske trte, ki niso razvrščene, če gre za države članice iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

sorte vinske trte, ki niso razvrščene, če gre za države članice iz odstavka 3;

| (b) | sorte vinske trte, ki niso skladne s točkama (a) in (b) drugega pododstavka odstavka 2, če gre za države članice iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

sorte vinske trte, ki niso skladne s točkama (a) in (b) drugega pododstavka odstavka 2, če gre za države članice iz odstavka 3.

5.   Površine, zasajene s sortami vinske trte za pridelavo vina, ki so bile zasajene v nasprotju z odstavki 2, 3 in 4, je treba izkrčiti.

Vendar takšnih površin ni treba izkrčiti, če je zadevna pridelava namenjena izključno za porabo v gospodinjstvu pridelovalca vina.

6.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za preverjanje, ali pridelovalci izpolnjujejo odstavke 2 do 5.

Člen 167

Posebna uporaba vina

Razen ustekleničenih vin, za katera je mogoče dokazati, da je bilo polnjenje opravljeno pred 1. septembrom 1971, se vina, pridelana iz sort vinske trte, vključenih v razvrstitve, sestavljene v skladu s prvim pododstavkom člena 166(2), ki pa ne ustrezajo nobeni od kategorij iz dela II Priloge XII, uporabijo samo za porabo v gospodinjstvu posameznega pridelovalca vina, za pridelavo vinskega kisa ali za destilacijo.

Člen 168

Nacionalni predpisi za nekatere proizvode in/ali sektorje

1.   Ne glede na člen 162(1) lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise, ki določajo različne ravni kakovosti za mazave maščobe. Taki predpisi omogočajo, da se te ravni kakovosti ocenijo na podlagi meril, ki se zlasti nanašajo na uporabljene surovine, organoleptične značilnosti proizvodov ter njihovo fizično in mikrobiološko stabilnost.

Države članice, ki uporabijo to izbiro iz prvega pododstavka, zagotovijo, da se lahko na proizvodih drugih držav članic, ki izpolnjujejo merila, določena s temi nacionalnimi predpisi, pod nediskriminacijskimi pogoji uporabijo izrazi, ki na podlagi teh predpisov navajajo, da izpolnjujejo ta merila.

2.   Države članice lahko omejijo ali izključijo uporabo nekaterih enoloških postopkov in določijo strožje omejitve za vina, ki jih dovoljuje zakonodaja Unije in se pridelujejo na njihovem ozemlju, da bi izboljšale ohranjanje osnovnih lastnosti vin z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo ter penečih vin in likerskih vin.

Države članice te omejitve in izključitve sporočijo Komisiji, ki o njih obvesti druge države članice.

3.   Države članice lahko dovolijo poskusno uporabo nedovoljenih enoloških postopkov pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  , sprejetimi v skladu z odstavkom 4.

4.   Da se zagotovi pravilna in pregledna uporaba, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi pogoje za uporabo odstavkov 1, 2 in 3 ter pogoje za posest, promet in uporabo proizvodov, pridobljenih iz poskusnih postopkov iz odstavka 3.

Pododdelek IV

Tržni standardi v zvezi z uvozom in izvozom

Člen 169

Splošne določbe

Da se upoštevajo posebne lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami ter posebne značilnosti nekaterih kmetijskih proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  opredeli pogoje, ki jih morajo izpolnjevati uvoženi proizvodi, da so v skladu z zahtevami Unije glede tržnih standardov, in ki omogočajo, da ukrepi odstopajo od člena 161, in določi pravila v zvezi z uporabo tržnih standardov za proizvode, izvožene iz Unije.

Člen 170

Posebne določbe za uvoz vina

1.   Razen če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se za proizvode, ki se uvrščajo v oznake KN 2009 61, 2009 69 in 2204 in se uvažajo v Unijo, uporabljajo določbe o označbah porekla in geografskih označbah ter označevanju vina iz pododdelka II oddelka II tega poglavja ter opredelitve in prodajne oznake iz člena 163 te uredbe.

2.   Če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se proizvodi iz odstavka 1 tega člena pridelujejo po enoloških postopkih, ki jih priporoča in objavi OIV ali dovoljuje Unija v skladu s to uredbo in ukrepi, sprejetimi v skladu s to uredbo.

3.   Ob uvozu proizvodov iz odstavka 1 je treba predložiti:

| (a) | potrdilo, ki dokazuje skladnost z določbami iz odstavkov 1 in 2 in ga sestavi pristojni organ s seznama, ki ga objavi Komisija, v državi, iz katere izvira proizvod; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo, ki dokazuje skladnost z določbami iz odstavkov 1 in 2 in ga sestavi pristojni organ s seznama, ki ga objavi Komisija, v državi, iz katere izvira proizvod;

| (b) | analizni izvid, ki ga sestavi organ ali urad, ki ga imenuje država, iz katere izvira proizvod, če je proizvod namenjen za neposredno prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(b)

analizni izvid, ki ga sestavi organ ali urad, ki ga imenuje država, iz katere izvira proizvod, če je proizvod namenjen za neposredno prehrano ljudi.

Pododdelek V

Skupne določbe

Člen 171

Nacionalni pregledi

Države članice izvajajo preglede na osnovi analize tveganja, da pregledajo, če so proizvodi v skladu s pravili iz tega oddelka, in naložijo ustrezne upravne kazni.

Člen 172

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom, zlasti:

| (a) | določi pravila za izvajanje splošnega tržnega standarda; |
| --- | --- |

(a)

določi pravila za izvajanje splošnega tržnega standarda;

| (b) | določi pravila za izvajanje opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge XII; |
| --- | --- |

(b)

določi pravila za izvajanje opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge XII;

| (c) | sestavi seznam proizvodov iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge XII in točke (a) šestega odstavka dela VI Priloge XII na osnovi okvirnega seznama proizvodov, ki za države članice štejejo kot ustrezni na njihovem ozemlju za proizvode iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge XII in točke (a) šestega odstavka dela VI Priloge XII, ter ki ga države članice pošljejo Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

sestavi seznam proizvodov iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge XII in točke (a) šestega odstavka dela VI Priloge XII na osnovi okvirnega seznama proizvodov, ki za države članice štejejo kot ustrezni na njihovem ozemlju za proizvode iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge XII in točke (a) šestega odstavka dela VI Priloge XII, ter ki ga države članice pošljejo Komisiji;

| (d) | določi pravila za izvajanje tržnih standardov po sektorju ali proizvodu, vključno s podrobnimi pravili za jemanje vzorcev, in metode analize za določanje sestave proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

določi pravila za izvajanje tržnih standardov po sektorju ali proizvodu, vključno s podrobnimi pravili za jemanje vzorcev, in metode analize za določanje sestave proizvodov;

| (e) | določi pravila, pri čemer se lahko določi, ali so bili proizvodi v drugačnih postopkih od dovoljenih enoloških postopkov; |
| --- | --- |

(e)

določi pravila, pri čemer se lahko določi, ali so bili proizvodi v drugačnih postopkih od dovoljenih enoloških postopkov;

| (f) | določi pravila za izvajanje pregledov skladnosti s tržnimi standardi po sektorju ali proizvodu; |
| --- | --- |

(f)

določi pravila za izvajanje pregledov skladnosti s tržnimi standardi po sektorju ali proizvodu;

| (g) | določi pravila za določanje ravni odstopanja; |
| --- | --- |

(g)

določi pravila za določanje ravni odstopanja;

| (h) | sprejme določbe v zvezi z organi, odgovornimi za izvajanje pregledov za skladnost in vsebino, pogostost in fazo trženja, za katero se ti pregledi uporabljajo; |
| --- | --- |

(h)

sprejme določbe v zvezi z organi, odgovornimi za izvajanje pregledov za skladnost in vsebino, pogostost in fazo trženja, za katero se ti pregledi uporabljajo;

| (i) | sprejme potrebne ukrepe za izvajanje odstopanja iz člena 169. |
| --- | --- |

(i)

sprejme potrebne ukrepe za izvajanje odstopanja iz člena 169.

Oddelek II

Označbe porekla, geografske označbe in tradicionalni izrazi v vinskem sektorju

Pododdelek I

Uvodne določbe

Člen 173

Področje uporabe

1.   Pravila glede označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov iz tega oddelka se uporabljajo za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge XII.

2.   Pravila iz odstavka 1 temeljijo na:

| (a) | varstvu zakonitih interesov:






  (i) | potrošnikov in |
| --- | --- | --- |

(a)

varstvu zakonitih interesov:

(i)

potrošnikov in

| (ii) | pridelovalcev; |
| --- | --- |

(ii)

pridelovalcev;

| (b) | zagotovitvi nemotenega delovanja notranjega trga za zadevne proizvode; ter |
| --- | --- |

(b)

zagotovitvi nemotenega delovanja notranjega trga za zadevne proizvode; ter

| (c) | spodbujanju pridelave kakovostnih proizvodov, pri čemer se lahko sprejmejo tudi ukrepi v okviru nacionalne politike kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju pridelave kakovostnih proizvodov, pri čemer se lahko sprejmejo tudi ukrepi v okviru nacionalne politike kakovosti.

Pododdelek II

Označbe porekla in geografske označbe

Člen 174

Opredelitev pojmov

1.   V tem pododdelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | "označba porekla" pomeni ime regije, določenega kraja ali izjemoma države, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 173(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:






  (i) | njihova kakovost in značilnosti so pretežno ali v celoti odvisne od določenega geografskega okolja ter naravnih in človeških dejavnikov, ki izvirajo iz tega okolja; |
| --- | --- | --- |

(a)

"označba porekla" pomeni ime regije, določenega kraja ali izjemoma države, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 173(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:

(i)

njihova kakovost in značilnosti so pretežno ali v celoti odvisne od določenega geografskega okolja ter naravnih in človeških dejavnikov, ki izvirajo iz tega okolja;

| (ii) | grozdje, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- |

(ii)

grozdje, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja;

| (iii) | pridelani so na tem geografskem območju; ter |
| --- | --- |

(iii)

pridelani so na tem geografskem območju; ter

| (iv) | pridobljeni so iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera; |
| --- | --- |

(iv)

pridobljeni so iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera;

| (b) | "geografska označba" pomeni označbo, ki se nanaša na regijo, določen kraj ali izjemoma državo, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 173(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:






  (i) | imajo določeno kakovost, ugled ali druge lastnosti, ki jih je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu; |
| --- | --- | --- |

(b)

"geografska označba" pomeni označbo, ki se nanaša na regijo, določen kraj ali izjemoma državo, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 173(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:

(i)

imajo določeno kakovost, ugled ali druge lastnosti, ki jih je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu;

| (ii) | vsaj 85 % grozdja, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- |

(ii)

vsaj 85 % grozdja, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja;

| (iii) | pridelani so na tem geografskem območju; ter |
| --- | --- |

(iii)

pridelani so na tem geografskem območju; ter

| (iv) | so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera ali s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis. |
| --- | --- |

(iv)

so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera ali s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis.

Za namene uporabe točk (a)(iii) in (b)(iii) "pridelava" obsega vse vključene postopke, od trgatve grozdja do zaključka postopka pridelave vina, z izjemo poproizvodnih postopkov.

Za namene uporabe točke (b)(ii) mora grozdje, ki sme do 15-odstotnega deleža izvirati zunaj opredeljenega geografskega območja, prihajati iz države članice ali nečlanice, v kateri leži opredeljeno območje.

Z odstopanjem od točk (a)(iii) in (b)(iii) ter če je to navedeno v specifikaciji proizvoda, opredeljeni v členu 175(2), se lahko proizvod z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo predeluje v vino:

| (a) | na območju v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja; ali |
| --- | --- |

(a)

na območju v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja; ali

| (b) | na območju, ki se nahaja v isti upravni enoti ali v sosednji upravni enoti, v skladu z nacionalnimi pravili; ali |
| --- | --- |

(b)

na območju, ki se nahaja v isti upravni enoti ali v sosednji upravni enoti, v skladu z nacionalnimi pravili; ali

| (c) | v primeru čezmejne označbe porekla ali geografske označbe, ali kjer obstaja sporazum o ukrepih nadzora med dvema ali več državami članicami ali med eno ali več državami članicami in eno ali več državami nečlanicami, se proizvod z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo lahko predeluje v vino na območjih, ki se nahajajo v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja. |
| --- | --- |

(c)

v primeru čezmejne označbe porekla ali geografske označbe, ali kjer obstaja sporazum o ukrepih nadzora med dvema ali več državami članicami ali med eno ali več državami članicami in eno ali več državami nečlanicami, se proizvod z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo lahko predeluje v vino na območjih, ki se nahajajo v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja.

Z odstopanjem od točke (b)(iii) in pod pogojem, da je tako navedeno v specifikaciji proizvoda iz člena 175(2), se lahko vina z zaščiteno geografsko označbo še naprej predelujejo v vino na območjih zunaj neposredne bližine zadevnega opredeljenega območja do 31. decembra 2012.

Z odstopanjem od točke (a)(iii) in pod pogojem, da je tako navedeno v specifikaciji proizvoda iz člena 175(2), se lahko proizvod predeluje v peneče vino ali biser vino z zaščiteno označbo porekla zunaj neposredne bližine zadevnega opredeljenega območja, če je takšna praksa obstajala pred 1. marcem 1986. [Sprememba 26]

2.   Določena tradicionalno uporabljana imena predstavljajo označbo porekla, če:

| (a) | označujejo vino; |
| --- | --- |

(a)

označujejo vino;

| (b) | se nanašajo na geografsko ime; |
| --- | --- |

(b)

se nanašajo na geografsko ime;

| (c) | izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1(a)(i) do (iv); ter |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1(a)(i) do (iv); ter

| (d) | se za njih izvede postopek zaščite označbe porekla in geografske označbe iz tega pododdelka. |
| --- | --- |

(d)

se za njih izvede postopek zaščite označbe porekla in geografske označbe iz tega pododdelka.

3.   Označbe porekla in geografske označbe, vključno s tistimi, ki se nanašajo na geografska območja v tretjih državah, so upravičene do zaščite v Uniji v skladu s pravili iz tega pododdelka.

Člen 175

Vsebina vlog za zaščito

1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:

| (a) | ime, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki naj se zaščiti;

| (b) | ime in naslov vlagatelja; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov vlagatelja;

| (c) | specifikacijo proizvoda iz odstavka 2; ter |
| --- | --- |

(c)

specifikacijo proizvoda iz odstavka 2; ter

| (d) | enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.

2.   Specifikacija proizvoda zainteresiranim stranem omogoča, da preverijo ustrezne pridelovalne okoliščine, potrebne za označbo porekla ali geografsko označbo.

Sestavljena je vsaj iz:

| (a) | imena, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

imena, ki naj se zaščiti;

| (b) | opisa vina:






  (i) | za vina z označbo porekla, glavnih analitskih in organoleptičnih lastnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

opisa vina:

(i)

za vina z označbo porekla, glavnih analitskih in organoleptičnih lastnosti;

| (ii) | za vina z geografsko označbo, glavnih analitskih lastnosti ter ocene ali navedbe organoleptičnih lastnosti; |
| --- | --- |

(ii)

za vina z geografsko označbo, glavnih analitskih lastnosti ter ocene ali navedbe organoleptičnih lastnosti;

| (c) | po potrebi posebnih enoloških postopkov pridelave vina ter ustreznih omejitev pri pridelavi vina; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi posebnih enoloških postopkov pridelave vina ter ustreznih omejitev pri pridelavi vina;

| (d) | razmejitve zadevnega geografskega območja; |
| --- | --- |

(d)

razmejitve zadevnega geografskega območja;

| (e) | največjega hektarskega donosa; |
| --- | --- |

(e)

največjega hektarskega donosa;

| (f) | navedbe sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino; |
| --- | --- |

(f)

navedbe sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino;

| (g) | podrobnosti o povezavi iz člena 174(1)(a)(i) oziroma, odvisno od primera, člena 174(1)(b)(i); |
| --- | --- |

(g)

podrobnosti o povezavi iz člena 174(1)(a)(i) oziroma, odvisno od primera, člena 174(1)(b)(i);

| (h) | veljavnih zahtev, določenih v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali, če so tako predvidele države članice, ki jih je določila organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminacijske ter skladne s pravom Unije; |
| --- | --- |

(h)

veljavnih zahtev, določenih v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali, če so tako predvidele države članice, ki jih je določila organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminacijske ter skladne s pravom Unije;

| (i) | imena in naslova organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in njihove posebne naloge. |
| --- | --- |

(i)

imena in naslova organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in njihove posebne naloge.

Člen 176

Vloga za zaščito za geografsko območje v tretji državi

1.   Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje, ki se nahaja v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz člena 175 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.

2.   Vloga se pošlje Komisiji neposredno ali po organih zadevne tretje države.

3.   Vloga za zaščito je sestavljena v enem od uradnih jezikov Unije ali pa ji je priložen overjen prevod v enega od teh jezikov.

Člen 177

Vlagatelji

1.   Vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe lahko vloži katera koli zainteresirana skupina pridelovalcev, v izjemnih primerih pa tudi en sam pridelovalec. Ostale zainteresirane strani lahko sodelujejo pri vlogi.

2.   Pridelovalci lahko vložijo vlogo za zaščito le za vina, ki jih pridelujejo.

3.   Pri imenih, ki označujejo čezmejno geografsko območje, ali tradicionalnih imenih, povezanih s čezmejnim geografskim območjem, se lahko vloži skupna vloga.

Člen 178

Predhodni nacionalni postopek

1.   Vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe vin v skladu s členom 174, ki izvirajo iz Unije, so predmet predhodnega nacionalnega postopka v skladu s tem členom.

2.   Vloga za zaščito se vloži v državi članici, z ozemlja katere izvira označba porekla ali geografska označba.

3.   Država članica pregleda vlogo za zaščito, da preveri, ali izpolnjuje pogoje iz tega pododdelka.

Država članica izvede nacionalni postopek, ki zagotavlja primerno objavo vloge in določi, da lahko v obdobju vsaj dveh mesecev od dneva objave vsaka fizična ali pravna oseba z upravičenim interesom, ki ima stalno prebivališče ali sedež na njenem ozemlju, nasprotuje predlogu zaščite tako, da v državi članici vloži ustrezno utemeljeno izjavo.

4.   Če država članica meni, da označba porekla ali geografska označba ne izpolnjuje ustreznih zahtev ali da ni skladna z zakonodajo Unije na splošno, država članica zavrne vlogo.

5.   Če država članica meni, da so ustrezne zahteve izpolnjene:

| (a) | objavi enotni dokument in specifikacijo proizvoda vsaj na internetu; ter |
| --- | --- |

(a)

objavi enotni dokument in specifikacijo proizvoda vsaj na internetu; ter

| (b) | Komisiji pošlje vlogo za zaščito, ki vsebuje naslednje informacije:






  (i) | ime in naslov vlagatelja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Komisiji pošlje vlogo za zaščito, ki vsebuje naslednje informacije:

(i)

ime in naslov vlagatelja;

| (ii) | enotni dokument iz člena 175(1)(d); |
| --- | --- |

(ii)

enotni dokument iz člena 175(1)(d);

| (iii) | izjavo države članice, da šteje vlogo vlagatelja za skladno z zahtevanimi pogoji; ter |
| --- | --- |

(iii)

izjavo države članice, da šteje vlogo vlagatelja za skladno z zahtevanimi pogoji; ter

| (iv) | napotilo na objavo, kakor je določeno v točki (a). |
| --- | --- |

(iv)

napotilo na objavo, kakor je določeno v točki (a).

Informacije iz prvega pododstavka točke (b) se pošljejo v enem od uradnih jezikov Unije ali pa jim je priložen overjeni prevod v enega od teh jezikov.

6.   Države članice s 1. avgustom 2009 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 118f Uredbe (ES) št. 1234/2007 in tem členom.

7.   Kadar država članica nima nacionalne zakonodaje o zaščiti označb porekla in geografskih označb, lahko, vendar le prehodno, ime na nacionalni ravni zaščiti v skladu s pogoji iz tega pododdelka, pri čemer začne zaščita učinkovati z dnem predložitve vloge Komisiji. Taka prehodna nacionalna zaščita se konča na dan sprejetja odločbe o registraciji ali zavrnitvi v skladu s tem pododdelkom.

Člen 179

Preučitev Komisije

1.   Komisija objavi datum vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe.

2.   Komisija preveri, ali vloge za zaščito iz člena 178(5) izpolnjujejo pogoje, določene v tem pododdelku.

3.   Če Komisija meni, da so pogoji iz tega pododdelka izpolnjeni, se z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči za objavo enotnega dokumenta iz člena 175(1)(d) in napotila na objavo specifikacije proizvoda iz člena 178(5) v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Če Komisija meni, da pogoji iz tega pododdelka niso izpolnjeni, se z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči za zavrnitev vloge.

Člen 180

Postopek ugovora

Vsaka država članica ali tretja država ali vsaka fizična ali pravna oseba z zakonitim interesom, ki ima stalno prebivališče ali sedež v državi članici, ki ni vložila vloge za zaščito, ali v tretji državi, lahko v dveh mesecih od dneva objave iz člena 179(3) ugovarja predlagani zaščiti, tako da Komisiji predloži ustrezno utemeljeno izjavo o pogojih za upravičenost iz tega pododdelka.

Fizične ali pravne osebe, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v tretji državi, vložijo izjavo bodisi neposredno bodisi po organih zadevne tretje države v roku dveh mesecev, kot je določeno v prvem odstavku.

Člen 181

Odločitev o zaščiti

Komisija na podlagi informacij, ki jih ima na voljo, po postopku ugovora iz člena 180 z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, ali bo zaščitila označbo porekla ali geografsko označbo, ki izpolnjuje pogoje iz tega pododdelka in je skladna z zakonodajo Unije, ali bo vlogo zavrnila, če ti pogoji niso izpolnjeni.

Člen 182

Homonimi

1.   Če je vložena vloga za ime, ki je popoln ali delni homonim imena, ki je že bilo registrirano v skladu s to uredbo v zvezi z vinskim sektorjem, se pri registraciji imena ustrezno upošteva lokalna in tradicionalna raba ter možnost zamenjave.

Homonim, zaradi katerega potrošnik napačno meni, da proizvodi prihajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, čeprav ime točno ustreza zadevnemu ozemlju, regiji ali kraju porekla zadevnih proizvodov.

Uporaba registriranega homonima je dovoljena samo, če se pozneje registriran homonim v praksi dovolj razlikuje od že registriranega imena, pri čemer se upošteva, da je treba zagotoviti enako obravnavo pridelovalcev in preprečiti zavajanje potrošnika.

2.   Odstavek 1 se smiselno uporablja tudi, če je vloga vložena za ime, ki je popoln ali delni homonim geografske označbe, zaščitene v skladu z zakonodajo držav članic.

Države članice ne registrirajo neidentičnih geografskih označb kot zaščitenih po svoji zakonodaji o geografskih označbah, če je označba porekla ali geografska označba v Uniji zaščitena po zakonodaji Unije o označbah porekla in geografskih označbah.

3.   Če ni drugače določeno z delegiranimi akti Komisije
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  , se ime sorte vinske trte, ki vsebuje zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali je sestavljeno iz nje, ne uporablja za označevanje proizvodov, za katere velja ta uredba, da se upoštevajo obstoječe prakse označevanja.

4.   Zaščita geografskih označb in označb porekla za proizvode iz člena 174 ne posega v zaščitene geografske označbe, ki se uporabljajo v zvezi z žganimi pijačami v smislu Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (33), in obratno.

Člen 183

Razlogi za zavrnitev zaščite

1.   Imena, ki so postala generična, se ne zaščitijo kot označbe porekla ali geografske označbe.

Za namene tega pododdelka pomeni "ime, ki je postalo generično" ime vina, ki je postalo obče ime vina v Uniji, čeprav se nanaša na kraj ali regijo, kjer je bil ta proizvod prvotno pridelan ali tržen.

Da bi ugotovili, ali je ime postalo generično, se upoštevajo vsi ustrezni dejavniki, zlasti pa:

| (a) | obstoječe stanje v Uniji, zlasti na območjih potrošnje; |
| --- | --- |

(a)

obstoječe stanje v Uniji, zlasti na območjih potrošnje;

| (b) | ustrezna zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

(b)

ustrezna zakonodaja Unije ali nacionalna zakonodaja.

2.   Ime se ne zaščiti kot označba porekla ali geografska označba, če je zaradi ugleda in slovesa blagovne znamke verjetno, da bi taka zaščita zavedla potrošnika glede resničnega porekla vina.

Člen 184

Razmerje do blagovnih znamk

1.   Če je označba porekla ali geografska označba zaščitena po tej uredbi, se zavrne vloga za registracijo blagovne znamke, ki ustreza eni od situacij iz člena 185(2) in velja za proizvod iz ene od kategorij iz dela II Priloge XII, če je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po dnevu predložitve vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji in se označba porekla ali geografska označba nato zaščiti.

Blagovne znamke, registrirane v nasprotju s prvim pododstavkom, so nične.

2.   Brez poseganja v člen 183(2) se lahko v eni od situacij iz člena 185(2) blagovna znamka, ki je bila prijavljena, registrirana ali v primerih, ko to možnost predvideva zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem predložitve vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji, še naprej uporablja in obnovi kljub zaščiti označbe porekla ali geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za ničnost ali preklic blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34) ali z Uredbo Sveta (ES) št. 207/2009 (35).

V teh primerih je dovoljena uporaba označbe porekla ali geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami.

Člen 185

Zaščita

1.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži vino, ki je bilo pridelano v skladu z ustreznimi specifikacijami proizvoda.

2.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe ter vino, ki uporablja ta zaščitena imena v skladu s specifikacijo proizvoda, so zaščiteni pred:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena:






  (i) | za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena:

(i)

za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime; ali

| (ii) | če bi raba imena izkoriščala sloves označbe porekla ali geografske označbe; |
| --- | --- |

(ii)

če bi raba imena izkoriščala sloves označbe porekla ali geografske označbe;

| (b) | vsako zlorabo, posnemanje ali prikazovanje, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno, če je zaščiteno ime prevedeno ali če mu je dodan izraz, kot so "stil", "tip", "metoda", "kot se prideluje v", "posnetek", "okus", "kot" ali podobno; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanje ali prikazovanje, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno, če je zaščiteno ime prevedeno ali če mu je dodan izraz, kot so "stil", "tip", "metoda", "kot se prideluje v", "posnetek", "okus", "kot" ali podobno;

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred pakiranjem proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred pakiranjem proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda;

| (d) | vsemi drugimi praksami, ki lahko potrošnika zavajajo glede resničnega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

vsemi drugimi praksami, ki lahko potrošnika zavajajo glede resničnega porekla proizvoda.

3.   Zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe ne morejo postati generične v Uniji v smislu člena 183(1).

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da ustavijo nezakonito uporabo zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz odstavka 2.

Člen 186

Register

Komisija vzpostavi in vzdržuje elektronski register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb za vino, ki je javno dostopen.

Člen 187

Imenovanje pristojnega organa

1.   Države članice imenujejo pristojni organ ali organe, odgovorne za preglede glede obveznosti, določenih v tem pododdelku v skladu z merili iz člena 4 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (36).

2.   Države članice zagotovijo, da je vsak izvajalec, ki deluje v skladu s tem pododdelkom, upravičen do vključitve v sistem pregledov.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o pristojnem organu ali organih iz odstavka 1. Komisija objavi njihova imena in naslove ter jih redno posodablja.

Člen 188

Preverjanje skladnosti s specifikacijami

1.   Glede zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, povezanih z geografskim območjem v Uniji, letno preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med pridelavo in med polnjenjem vina ali po njem, zagotavlja:

| (a) | pristojni organ ali organi iz člena 187(1); ali |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ ali organi iz člena 187(1); ali

| (b) | eden ali več nadzornih organov, odgovornih za preverjanje v smislu točke 5 drugega pododstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 882/2004, ki delujejo kot certifikacijsko telo za proizvode v skladu z merili iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

eden ali več nadzornih organov, odgovornih za preverjanje v smislu točke 5 drugega pododstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 882/2004, ki delujejo kot certifikacijsko telo za proizvode v skladu z merili iz člena 5 navedene uredbe.

Stroške takega preverjanja krijejo gospodarski subjekti, ki jih zajema preverjanje.

2.   Letno preverjanje skladnosti zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, povezanih z geografskim območjem v tretji državi, s specifikacijami proizvoda, med pridelavo in med polnjenjem vina ali po njem, zagotavlja:

| (a) | eden ali več javnih organov, ki jih imenuje tretja država; ali |
| --- | --- |

(a)

eden ali več javnih organov, ki jih imenuje tretja država; ali

| (b) | eno ali več certifikacijskih teles. |
| --- | --- |

(b)

eno ali več certifikacijskih teles.

3.   Certifikacijska telesa iz odstavkov 1(b) in 2(b) ravnajo v skladu z evropskim standardom EN 45011 ali vodilom ISO/IEC 65 (Splošne zahteve za organe, ki upravljajo sisteme certificiranja proizvodov) in so akreditirana v skladu s tem.

4.   Kadar organ ali organi iz odstavkov 1(a) in 2(a) preverjajo skladnost s specifikacijami proizvodov, zagotovijo ustrezna jamstva za objektivnost in nepristranskost ter imajo na voljo usposobljeno osebje in vire, potrebne za izvajanje nalog.

Člen 189

Spremembe specifikacij proizvoda

1.   Vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 177, lahko zaprosi za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve geografskega območja iz točke (d) drugega pododstavka člena 175(2). V vlogah se opišejo predlagane spremembe in navedejo razlogi zanje.

2.   Kadar predlagana sprememba vključuje eno ali več sprememb enotnega dokumenta iz člena 175(1)(d), se za vlogo za spremembo smiselno uporabljajo členi 178 do 181. Če pa so predlagane le manjše spremembe, Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, ali se vloga odobri brez postopka iz člena 179(2) in člena 180, v primeru odobritve pa Komisija objavi podatke iz člena 179(3).

3.   Kadar predlagana sprememba ne vključuje spremembe enotnega dokumenta, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | kadar geografsko območje leži v eni od držav članic, se navedena država članica izreče o spremembi, ter če spremembo podpre, objavi spremenjeno specifikacijo in Komisijo obvesti o odobrenih spremembah in razlogih zanje; |
| --- | --- |

(a)

kadar geografsko območje leži v eni od držav članic, se navedena država članica izreče o spremembi, ter če spremembo podpre, objavi spremenjeno specifikacijo in Komisijo obvesti o odobrenih spremembah in razlogih zanje;

| (b) | kadar geografsko območje leži v tretji državi, Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, ali se bodo predlagane spremembe odobrile. |
| --- | --- |

(b)

kadar geografsko območje leži v tretji državi, Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odloči, ali se bodo predlagane spremembe odobrile.

Člen 190

Preklic

1.   Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe z upravičenim interesom odloči, da se z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  prekliče zaščita za označbo porekla ali geografsko označbo, če skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena.

Členi 178 do 181 se uporabljajo smiselno.

Člen 191

Obstoječa zaščitena imena vin

1.   Imena vin, ki so zaščitena v skladu s členoma 51 in 54 Uredbe (ES) št. 1493/1999 ter členom 28 Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 (37), so avtomatično zaščitena na podlagi te uredbe. Komisija jih vključi v register iz člena 186 te uredbe.

2.   Glede obstoječih zaščitenih imen vin iz odstavka 1 države članice pošljejo Komisiji:

| (a) | tehnično dokumentacijo, kot je določeno v členu 175(1); |
| --- | --- |

(a)

tehnično dokumentacijo, kot je določeno v členu 175(1);

| (b) | nacionalne sklepe o odobritvi. |
| --- | --- |

(b)

nacionalne sklepe o odobritvi.

3.   Imena vin iz odstavka 1, za katera informacije iz odstavka 2 ne bodo predložene do 31. decembra 2011, bodo izgubila zaščito po tej uredbi. Komisija bo ustrezno uradno odstranila taka imena iz registra iz člena 186 z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  .

4.   Člen 190 se ne uporablja za obstoječa zaščitena imena vin iz odstavka 1 tega člena.

Komisija lahko na lastno pobudo in z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  do 31. decembra 2014 odloči o preklicu zaščite obstoječih zaščitenih imen vin iz odstavka 1, če ne izpolnjujejo pogojev iz člena 174.

Člen 192

Takse

Države članice lahko zaračunavajo takse za kritje stroškov, vključno s stroški, nastalimi pri pregledu vlog za zaščito, izjav o ugovoru, vlog za spremembe in zahtev za preklic po tem pododdelku.

Člen 193

Prenesena pooblastila

1.   Da se upoštevajo posebne lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme:

| (a) | načela za razmejitev geografskih območij ter |
| --- | --- |

(a)

načela za razmejitev geografskih območij ter

| (b) | opredelitve, omejitve in odstopanja v zvezi s proizvodnjo na razmejenih geografskih območjih. |
| --- | --- |

(b)

opredelitve, omejitve in odstopanja v zvezi s proizvodnjo na razmejenih geografskih območjih.

2.   Da se zagotovi kakovost in sledljivost proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  določi pogoje, pod katerimi lahko specifikacije proizvodov vključujejo dodatne zahteve iz člena 175(2)(h).

3.   Da se zagotovijo zakonite pravice ali interes proizvajalcev ali izvajalcev, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  :

| (a) | opredeli, v katerih primerih lahko en sam pridelovalec vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

opredeli, v katerih primerih lahko en sam pridelovalec vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe;

| (b) | sprejme omejitve v zvezi s tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe; |
| --- | --- |

(b)

sprejme omejitve v zvezi s tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe;

| (c) | sprejme posebne ukrepe v zvezi z nacionalnimi postopki, ki se uporabljajo za čezmejne vloge; |
| --- | --- |

(c)

sprejme posebne ukrepe v zvezi z nacionalnimi postopki, ki se uporabljajo za čezmejne vloge;

| (d) | opredeli datum predložitve vloge ali zahtevka; |
| --- | --- |

(d)

opredeli datum predložitve vloge ali zahtevka;

| (e) | opredeli datum, od katerega velja zaščita; |
| --- | --- |

(e)

opredeli datum, od katerega velja zaščita;

| (f) | določi pogoje, pod katerimi se za spremembo šteje, da je manjša v smislu člena 189(2); |
| --- | --- |

(f)

določi pogoje, pod katerimi se za spremembo šteje, da je manjša v smislu člena 189(2);

| (g) | določi datum, na katerega sprememba začne veljati. |
| --- | --- |

(g)

določi datum, na katerega sprememba začne veljati.

4.   Da se zagotovi ustrezna zaščita, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme omejitve v zvezi z zaščitenim imenom.

5.   Da se prepreči nezakonita uporaba zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi ukrepe, ki jih morajo v zvezi s tem izvajati države članice.

6.   Da se zagotovi učinkovitost pregledov iz tega pododdelka, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme potrebne ukrepe v zvezi z obvestili izvajalcev pristojnim organom.

7.   Da se zagotovi, da gospodarski subjekti in pristojni organi niso oškodovani z uporabo tega pododdelka v zvezi z imeni vin, za katera je bila zaščita dodeljena pred 1. avgustom 2009, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme prehodne določbe v zvezi z naslednjim:

| (a) | imeni vin, ki so jih države članice priznale kot označbe porekla ali geografske označbe do 1. avgusta 2009; |
| --- | --- |

(a)

imeni vin, ki so jih države članice priznale kot označbe porekla ali geografske označbe do 1. avgusta 2009;

| (b) | predhodnim nacionalnim postopkom; |
| --- | --- |

(b)

predhodnim nacionalnim postopkom;

| (c) | vini, ki so bila dana v promet ali označena pred določenim datumom; ter |
| --- | --- |

(c)

vini, ki so bila dana v promet ali označena pred določenim datumom; ter

| (d) | spremembami specifikacij proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

spremembami specifikacij proizvoda.

Člen 194

Izvedbena pooblastila

1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem pododdelkom v zvezi z naslednjim:

| (a) | informacijami, ki jih je treba zagotoviti v specifikaciji proizvoda glede povezave med geografskim območjem in končnim proizvodom; |
| --- | --- |

(a)

informacijami, ki jih je treba zagotoviti v specifikaciji proizvoda glede povezave med geografskim območjem in končnim proizvodom;

| (b) | odločanjem o zaščiti ali zavrnitvi, ki je na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(b)

odločanjem o zaščiti ali zavrnitvi, ki je na voljo javnosti;

| (c) | vzpostavitvijo in vodenjem registra iz člena 186; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitvijo in vodenjem registra iz člena 186;

| (d) | pretvorbo iz zaščitene označbe porekla v zaščiteno geografsko označbo; |
| --- | --- |

(d)

pretvorbo iz zaščitene označbe porekla v zaščiteno geografsko označbo;

| (e) | predložitvijo čezmejnih vlog; |
| --- | --- |

(e)

predložitvijo čezmejnih vlog;

| (f) | pregledi in preverjanjem, ki ga izvajajo države članice, vključno s testiranjem. |
| --- | --- |

(f)

pregledi in preverjanjem, ki ga izvajajo države članice, vključno s testiranjem.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem pododdelkom glede postopka, vključno s sprejemljivostjo, za preverjanje vlog za zaščito ali za odobritev spremembe označbe porekla ali geografske označbe, in postopka, vključno s sprejemljivostjo, za vloge za ugovor, preklic ali pretvorbo in predložitev informacij v zvezi z obstoječimi zaščitenimi imeni vin, zlasti glede:

| (a) | vzorcev za dokumente in oblike za pošiljanje; |
| --- | --- |

(a)

vzorcev za dokumente in oblike za pošiljanje;

| (b) | rokov; |
| --- | --- |

(b)

rokov;

| (c) | podrobnih podatkov o dejstvih, dokazih in spremnih dokumentih, ki se pošljejo v podporo vloge ali zahtevka. |
| --- | --- |

(c)

podrobnih podatkov o dejstvih, dokazih in spremnih dokumentih, ki se pošljejo v podporo vloge ali zahtevka.

Člen 195

Izvedbeni akti, ki se sprejmejo brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323

Če se šteje, da je vloga ali zahtevek nedopusten, Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči, da ga zavrne kot nedopustnega.

Pododdelek III

Tradicionalni izrazi

Člen 196

Opredelitev

"Tradicionalni izraz" pomeni izraz, ki ga države članice tradicionalno uporabljajo za člen 173(1), in sicer za označevanje:

| (a) | da ima proizvod zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo; ali |
| --- | --- |

(a)

da ima proizvod zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo; ali

| (b) | postopka pridobivanja ali staranja ali kakovosti, barve, vrste kraja ali posebnega dogodka iz zgodovine, povezanih s proizvodom z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo. |
| --- | --- |

(b)

postopka pridobivanja ali staranja ali kakovosti, barve, vrste kraja ali posebnega dogodka iz zgodovine, povezanih s proizvodom z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo.

Člen 197

Zaščita

1.   Zaščiteni tradicionalni izraz se sme uporabljati samo za proizvod, pridelan v skladu z opredelitvijo iz člena 196.

Tradicionalni izrazi so zaščiteni pred nezakonito uporabo.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečitev nezakonite uporabe zaščitenih tradicionalnih izrazov.

2.   Tradicionalni izrazi v Uniji ne bodo postali generični.

Člen 198

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi ustrezna zaščita, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme določbe v zvezi z jezikom in pravilno pisavo izraza, ki se zaščiti.

2.   Da se zagotovijo zakonite pravice ali interes proizvajalcev ali izvajalcev, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  opredeli naslednje:

| (a) | tip vlagateljev, ki lahko vložijo vlogo za zaščito tradicionalnega izraza; |
| --- | --- |

(a)

tip vlagateljev, ki lahko vložijo vlogo za zaščito tradicionalnega izraza;

| (b) | pogoje veljavnosti vloge za priznanje tradicionalnega izraza; |
| --- | --- |

(b)

pogoje veljavnosti vloge za priznanje tradicionalnega izraza;

| (c) | razloge za nasprotovanje predlaganemu priznanju tradicionalnega izraza; |
| --- | --- |

(c)

razloge za nasprotovanje predlaganemu priznanju tradicionalnega izraza;

| (d) | obseg zaščite, vključno z razmerjem do blagovnih znamk, zaščitenih tradicionalnih izrazov, zaščitenih označb porekla ali geografskih označb, homonimov ali nekaterih imen vinske trte; |
| --- | --- |

(d)

obseg zaščite, vključno z razmerjem do blagovnih znamk, zaščitenih tradicionalnih izrazov, zaščitenih označb porekla ali geografskih označb, homonimov ali nekaterih imen vinske trte;

| (e) | razloge za preklic tradicionalnega izraza; |
| --- | --- |

(e)

razloge za preklic tradicionalnega izraza;

| (f) | datum predložitve vloge ali zahtevka. |
| --- | --- |

(f)

datum predložitve vloge ali zahtevka.

3.   Da se upoštevajo posebne lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pogoje, pod katerimi se tradicionalni izrazi lahko uporabljajo za proizvode iz tretjih držav, in določi odstopanja od člena 196.

4.   Da se prepreči nezakonita uporaba zaščitenih tradicionalnih izrazov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi ukrepe, ki jih morajo v zvezi s tem izvajati države članice.

Člen 199

Izvedbena pooblastila

1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem pododdelkom, v zvezi s postopkom, vključno s sprejemljivostjo, za preverjanje vlog za zaščito ali za odobritev spremembe tradicionalnega izraza in postopkom, vključno s sprejemljivostjo, za zahtevke za ugovor ali preklic, zlasti glede naslednjega:

| (a) | vzorcev za dokumente in oblike za pošiljanje; |
| --- | --- |

(a)

vzorcev za dokumente in oblike za pošiljanje;

| (b) | rokov; |
| --- | --- |

(b)

rokov;

| (c) | podrobnih podatkov o dejstvih, dokazih in spremnih dokumentih, ki se pošljejo za podporo vloge ali zahtevka. |
| --- | --- |

(c)

podrobnih podatkov o dejstvih, dokazih in spremnih dokumentih, ki se pošljejo za podporo vloge ali zahtevka.

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  določi, ali bo sprejela ali zavrnila vlogo za zaščito tradicionalnega izraza ali zahtevek za spremembo zaščitenega izraza ali preklic zaščite tradicionalnega izraza.

3.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi zaščito tradicionalnih izrazov, za katere je bila vloga za zaščito sprejeta, zlasti z njihovo razvrstitvijo v skladu s točko (a) ali (b) člena 196 ter z objavo opredelitve in/ali pogojev za uporabo.

Člen 200

Izvedbeni akti, ki se sprejmejo brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323

Če se šteje, da je vloga ali zahtevek nedopusten, Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči, da ga zavrne kot nedopustnega.

Oddelek III

Označevanje in predstavitev v vinskem sektorju

Člen 201

Opredelitev pojmov

Za namene tega oddelka:

| (a) | "označevanje" pomeni vse besede, navedbe, blagovne znamke, tržna imena, slikovno gradivo ali simbole na kakršni koli embalaži, dokumentu, obvestilu, etiketi, obročku ali vratni etiketi, ki spremlja ali se nanaša na zadevni proizvod; |
| --- | --- |

(a)

"označevanje" pomeni vse besede, navedbe, blagovne znamke, tržna imena, slikovno gradivo ali simbole na kakršni koli embalaži, dokumentu, obvestilu, etiketi, obročku ali vratni etiketi, ki spremlja ali se nanaša na zadevni proizvod;

| (b) | "predstavljanje" pomeni vse informacije, ki se potrošniku zagotovijo na embalaži zadevnega proizvoda, vključno z obliko in vrsto steklenic. |
| --- | --- |

(b)

"predstavljanje" pomeni vse informacije, ki se potrošniku zagotovijo na embalaži zadevnega proizvoda, vključno z obliko in vrsto steklenic.

Člen 202

Uporaba horizontalnih pravil

1.
     Če ni v tej uredbi drugače določeno, se za označevanje in predstavljanje proizvodov, ki spadajo v njihovo področje uporabe, uporabljajo Direktiva 2008/95/ES, Direktiva Sveta 89/396/EGS (38), Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta (39) ter Direktiva 2007/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (40).
  Označevanja proizvodov iz točk 1 do 11, 13, 15 in 16 v delu II Priloge XII ni mogoče dopolniti z drugimi oznakami kot z oznakami iz te uredbe, razen če izpolnjujejo zahteve iz člena 2(1)(a) Direktive 2000/13/ES.

1a.
     
  Če eden od proizvodov iz dela II Priloge XII k tej uredbi vsebuje eno ali več sestavin, naštetih v Prilogi IIIa k Direktivi 2000/13/ES, morajo biti te sestavine navedene na etiketi za izrazom "vsebuje".

V primeru sulfitov se lahko uporabljajo naslednje navedbe: "sulfiti" in "žveplovi dioksidi".

1b.
     
  Označevanju iz odstavka 2 se lahko doda uporaba piktograma, kar se določi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 321. [Sprememba 27]

Člen 203

Obvezne navedbe

1.   Označevanje in predstavljanje proizvodov iz točk 1 do 11, 13, 15 in 16 dela II Priloge XII, ki so namenjeni za trženje v Uniji ali za izvoz, vsebujejo naslednje obvezne navedbe:

| (a) | navedbo kategorije proizvoda vinske trte v skladu z delom II Priloge XII; |
| --- | --- |

(a)

navedbo kategorije proizvoda vinske trte v skladu z delom II Priloge XII;

| (b) | za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo:






  (i) | izraz "zaščitena označba porekla" ali "zaščitena geografska označba"; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo:

(i)

izraz "zaščitena označba porekla" ali "zaščitena geografska označba"; ter

| (ii) | ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

(ii)

ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| (c) | dejanski volumenski delež alkohola; |
| --- | --- |

(c)

dejanski volumenski delež alkohola;

| (d) | označbo izvora; |
| --- | --- |

(d)

označbo izvora;

| (e) | navedbo polnilca oziroma ime pridelovalca ali prodajalca pri penečem vinu, gaziranem penečem vinu, kakovostnem penečem vinu ali kakovostnem aromatičnem penečem vinu; |
| --- | --- |

(e)

navedbo polnilca oziroma ime pridelovalca ali prodajalca pri penečem vinu, gaziranem penečem vinu, kakovostnem penečem vinu ali kakovostnem aromatičnem penečem vinu;

| (f) | navedbo uvoznika pri uvoženem vinu; ter |
| --- | --- |

(f)

navedbo uvoznika pri uvoženem vinu; ter

| (g) | navedbo vsebnosti sladkorja pri penečem vinu, gaziranem penečem vinu, kakovostnem penečem vinu ali kakovostnem aromatičnem penečem vinu. |
| --- | --- |

(g)

navedbo vsebnosti sladkorja pri penečem vinu, gaziranem penečem vinu, kakovostnem penečem vinu ali kakovostnem aromatičnem penečem vinu.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1(a) se navedba kategorije proizvoda iz vinske trte lahko izpusti za vina, če je na njihovi etiketi navedeno ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe
  , ter za kakovostna peneča vina, ki imajo na etiketi naveden izraz "sekt"
  . [Sprememba 28]

3.   Z odstopanjem odstavka 1(b) se lahko navedba izraza "zaščitena označba porekla" ali "zaščitena geografska označba" izpusti v naslednjih primerih:

| (a) | če je na etiketi naveden tradicionalni izraz iz člena 196(a); |
| --- | --- |

(a)

če je na etiketi naveden tradicionalni izraz iz člena 196(a);

| (b) | v izjemnih okoliščinah, ki jih z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi Komisija, da se zagotovi skladnost z obstoječimi praksami označevanja. |
| --- | --- |

(b)

v izjemnih okoliščinah, ki jih z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi Komisija, da se zagotovi skladnost z obstoječimi praksami označevanja.

Člen 204

Neobvezne navedbe

1.   Označevanje in predstavitev proizvodov iz člena 203(1) lahko vsebujeta zlasti naslednje neobvezne navedbe:

| (a) | letnik trgatve; |
| --- | --- |

(a)

letnik trgatve;

| (b) | ime ene ali več sort vinske trte; |
| --- | --- |

(b)

ime ene ali več sort vinske trte;

| (c) | pri vinih, ki niso navedena v členu 203(1)(g), izraze za vsebnost sladkorja; |
| --- | --- |

(c)

pri vinih, ki niso navedena v členu 203(1)(g), izraze za vsebnost sladkorja;

| (d) | za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, tradicionalne izraze, kot so navedeni v členu 196(b); |
| --- | --- |

(d)

za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, tradicionalne izraze, kot so navedeni v členu 196(b);

| (e) | simbol Unije, ki prikazuje zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo; |
| --- | --- |

(e)

simbol Unije, ki prikazuje zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo;

| (f) | izraze, ki se nanašajo na nekatere postopke proizvodnje; |
| --- | --- |

(f)

izraze, ki se nanašajo na nekatere postopke proizvodnje;

| (g) | za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ime drugega geografskega območja, ki je manjše ali večje od območja, iz katerega izhaja označba porekla ali geografska označba. |
| --- | --- |

(g)

za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ime drugega geografskega območja, ki je manjše ali večje od območja, iz katerega izhaja označba porekla ali geografska označba.

2.   Brez poseganja v člen 182(3) v zvezi z uporabo navedb iz odstavka 1(a) in (b) za vina brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe:

| (a) | države članice uvedejo zakone in druge predpise za zagotovitev postopkov certificiranja, odobritve in preverjanja, tako da je zajamčena verodostojnost zadevnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

države članice uvedejo zakone in druge predpise za zagotovitev postopkov certificiranja, odobritve in preverjanja, tako da je zajamčena verodostojnost zadevnih informacij;

| (b) | države članice lahko na podlagi nediskriminatornih in objektivnih meril ter ob ustreznem upoštevanju lojalne konkurence za vino, pridelano iz sort vinske trte na njihovem ozemlju, sestavijo sezname izključenih sort vinske trte, še zlasti če:






  (i) | obstaja možnost zavajanja potrošnikov glede resničnega izvora vina, ker je zadevna sorta vinske trte sestavni del obstoječe zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

države članice lahko na podlagi nediskriminatornih in objektivnih meril ter ob ustreznem upoštevanju lojalne konkurence za vino, pridelano iz sort vinske trte na njihovem ozemlju, sestavijo sezname izključenih sort vinske trte, še zlasti če:

(i)

obstaja možnost zavajanja potrošnikov glede resničnega izvora vina, ker je zadevna sorta vinske trte sestavni del obstoječe zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| (ii) | zadevni nadzor ne bi bil stroškovno učinkovit, ker zadevna sorta vinske trte predstavlja le majhen del vinogradov v državi članici; |
| --- | --- |

(ii)

zadevni nadzor ne bi bil stroškovno učinkovit, ker zadevna sorta vinske trte predstavlja le majhen del vinogradov v državi članici;

| (c) | pri mešanicah vina iz različnih držav članic se sorta oziroma sorte vinske trte ne navaja(-jo), razen če se zadevne države članice ne dogovorijo drugače in zagotovijo izvedljivost ustreznih postopkov certificiranja, odobritve in preverjanja. |
| --- | --- |

(c)

pri mešanicah vina iz različnih držav članic se sorta oziroma sorte vinske trte ne navaja(-jo), razen če se zadevne države članice ne dogovorijo drugače in zagotovijo izvedljivost ustreznih postopkov certificiranja, odobritve in preverjanja.

Člen 205

Jeziki

1.   Če so obvezne in neobvezne navedbe iz členov 203 in 204 izražene z besedami, so navedene v enem ali več uradnih jezikih Unije.

2.   Ne glede na odstavek 1 je ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe ali tradicionalnega izraza iz člena 196(a) navedeno na etiketi v jeziku ali jezikih, za katere velja zaščita.

Če se za zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe ali posebne nacionalne označbe ne uporablja latinska abeceda, je lahko ime navedeno tudi v enem ali več uradnih jezikih Unije.

Člen 206

Uveljavitev

Pristojni organi držav članic sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se proizvod iz člena 203(1), ki ni označen v skladu s tem oddelkom, ne da na trg ali se umakne s trga.

Člen 207

Prenos pooblastil

1.   Za zagotovitev skladnosti s horizontalnimi pravili v z zvezi z označevanjem in predstavitvijo ter zaradi upoštevanja posebnosti vinskega sektorja lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme opredelitve, pravila in omejitve glede:

| (a) | predstavitve in uporabe navedb označevanja, ki niso določene v tem oddelku; |
| --- | --- |

(a)

predstavitve in uporabe navedb označevanja, ki niso določene v tem oddelku;

| (b) | nekaterih obveznih navedb, zlasti:






  (i) | izrazov, ki se uporabijo za oblikovanje obveznih navedb in njihovih pogojev za uporabo; |
| --- | --- | --- |

(b)

nekaterih obveznih navedb, zlasti:

(i)

izrazov, ki se uporabijo za oblikovanje obveznih navedb in njihovih pogojev za uporabo;

| (ii) | izrazov, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo in pogoje za njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(ii)

izrazov, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo in pogoje za njihovo uporabo;

| (iii) | določb, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo, da vzpostavijo dodatna pravila v zvezi z obveznimi navedbami; |
| --- | --- |

(iii)

določb, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo, da vzpostavijo dodatna pravila v zvezi z obveznimi navedbami;

| (iv) | določb, ki omogočajo nadaljnja odstopanja poleg tistih, navedenih v členu 203(2), po katerih ni treba navajati kategorije proizvoda vinske trte; ter |
| --- | --- |

(iv)

določb, ki omogočajo nadaljnja odstopanja poleg tistih, navedenih v členu 203(2), po katerih ni treba navajati kategorije proizvoda vinske trte; ter

| (v) | določb o uporabi jezikov; |
| --- | --- |

(v)

določb o uporabi jezikov;

| (c) | neobveznih navedb, zlasti:






  (i) | izrazov, ki se uporabijo za oblikovanje obveznih navedb in njihovih pogojev za uporabo; |
| --- | --- | --- |

(c)

neobveznih navedb, zlasti:

(i)

izrazov, ki se uporabijo za oblikovanje obveznih navedb in njihovih pogojev za uporabo;

| (ii) | določb, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo, da določijo dodatna pravila v zvezi z obveznimi navedbami; |
| --- | --- |

(ii)

določb, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo, da določijo dodatna pravila v zvezi z obveznimi navedbami;

| (d) | predstavitve, zlasti:






  (i) | pogojev uporabe nekaterih oblik steklenic in seznama nekaterih posebnih oblik steklenic; |
| --- | --- | --- |

(d)

predstavitve, zlasti:

(i)

pogojev uporabe nekaterih oblik steklenic in seznama nekaterih posebnih oblik steklenic;

| (ii) | pogojev uporabe zamaškov in steklenic za "peneče vino"; |
| --- | --- |

(ii)

pogojev uporabe zamaškov in steklenic za "peneče vino";

| (iii) | določb, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo, da določijo dodatna pravila v zvezi s predstavitvijo; |
| --- | --- |

(iii)

določb, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo, da določijo dodatna pravila v zvezi s predstavitvijo;

| (iv) | določb o uporabi jezikov. |
| --- | --- |

(iv)

določb o uporabi jezikov.

2.   Da se zagotovi učinkovitost postopkov certificiranja, odobritve in preverjanja iz tega oddelka, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme potrebne ukrepe v ta namen.

3.   Da se zagotovijo legitimni interesi izvajalcev, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila v zvezi z začasnim označevanjem in predstavitvijo vin z označbo porekla ali geografsko označbo, katerih zadevna označba porekla ali geografska označba izpolnjuje ustrezne zahteve iz člena 178(5).

4.   Za zagotovitev, da se ne oškodujejo gospodarski subjekti, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme začasne določbe v zvezi z vini, ki so dana na trg in označena pred 1. avgustom 2009.

5.   Da se prepreči trženje v Uniji ali izvoz proizvodov, ki niso označeni v skladu s tem oddelkom, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  opredeli ukrepe, ki jih morajo v ta namen izvajati države članice.

6.   Da se zagotovi upoštevanje posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme odstopanja od tega oddelka.

Člen 208

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z delegiranimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom, v zvezi s postopki, z uradnim obveščanjem in s tehničnimi merili.

POGLAVJE II

Organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev, medpanožne organizacije, organizacije izvajalcev

Oddelek I

Splošna načela

Člen 209

Organizacije proizvajalcev

Države članice priznajo organizacije proizvajalcev, ki:

| (a) | jih sestavljajo proizvajalci iz enega od naslednjih sektorjev:






  (i) | hmelja; |
| --- | --- | --- |

(a)

jih sestavljajo proizvajalci iz enega od naslednjih sektorjev:

(i)

hmelja;

| (ii) | oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(ii)

oljčnega olja in namiznih oljk;

| (iii) | sadja in zelenjave, kar zadeva kmete, ki gojijo enega ali več proizvodov iz navedenega sektorja, in/ali takšne proizvode, ki so namenjeni izključno predelavi; |
| --- | --- |

(iii)

sadja in zelenjave, kar zadeva kmete, ki gojijo enega ali več proizvodov iz navedenega sektorja, in/ali takšne proizvode, ki so namenjeni izključno predelavi;

| (iv) | mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(iv)

mleka in mlečnih izdelkov;

| (v) | sviloprejk; |
| --- | --- |

(v)

sviloprejk;

| (b) | so ustanovljene na pobudo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

so ustanovljene na pobudo proizvajalcev;

| (c) | si prizadevajo doseči poseben cilj, ki lahko zlasti ali v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave, vključuje enega ali več naslednjih ciljev:






  (i) | zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; |
| --- | --- | --- |

(c)

si prizadevajo doseči poseben cilj, ki lahko zlasti ali v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave, vključuje enega ali več naslednjih ciljev:

(i)

zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine;

| (ii) | koncentracijo ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani; |
| --- | --- |

(ii)

koncentracijo ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani;

| (iii) | optimiziranje proizvodnih stroškov in stabiliziranje cen proizvajalcev. |
| --- | --- |

(iii)

optimiziranje proizvodnih stroškov in stabiliziranje cen proizvajalcev.

Države članice lahko prav tako priznajo organizacije proizvajalcev, ki jih sestavljajo proizvajalci iz katerega koli sektorja iz člena 1, razen za sektorje iz točke (a) prvega odstavka, pod pogoji, določenimi v točkah (b) in (c) navedenega odstavka."

Države članice lahko v vinskem sektorju priznajo organizacije pridelovalcev pod enakimi pogoji, kot so določeni v točkah (b) in (c) prvega odstavka, ki uporabljajo statut, po katerem morajo njihovi člani predvsem:

| (a) | uporabljati sprejeta pravila organizacije proizvajalcev o poročanju o proizvodnji, proizvodnji, trženju in varstvu okolja; |
| --- | --- |

(a)

uporabljati sprejeta pravila organizacije proizvajalcev o poročanju o proizvodnji, proizvodnji, trženju in varstvu okolja;

| (b) | zagotavljati informacije, ki jih zahtevajo organizacije pridelovalcev za statistične namene, zlasti o vinogradniških površinah in razvoju trga; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati informacije, ki jih zahtevajo organizacije pridelovalcev za statistične namene, zlasti o vinogradniških površinah in razvoju trga;

| (c) | plačati kazen za kršenje obveznosti iz statuta. |
| --- | --- |

(c)

plačati kazen za kršenje obveznosti iz statuta.

V vinskem sektorju se lahko izvajajo naslednji cilji v smislu točke (c) prvega odstavka:

| (a) | pospeševanju in zagotavljanju tehnične pomoči za uporabo okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave; |
| --- | --- |

(a)

pospeševanju in zagotavljanju tehnične pomoči za uporabo okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave;

| (b) | pospeševanju pobud za ravnanje s stranskimi proizvodi proizvodnje vina in ravnanju z odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(b)

pospeševanju pobud za ravnanje s stranskimi proizvodi proizvodnje vina in ravnanju z odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti;

| (c) | raziskovanju trajnostnih načinov proizvodnje in gibanju trga. |
| --- | --- |

(c)

raziskovanju trajnostnih načinov proizvodnje in gibanju trga.

| (d) | prispevanju k vzpostavljanju podpornih programov iz oddelka VII poglavja IV naslova I dela II. |
| --- | --- |

(d)

prispevanju k vzpostavljanju podpornih programov iz oddelka VII poglavja IV naslova I dela II.

Člen 210

Medpanožne organizacije

1.   Države članice priznajo medpanožne organizacije, ki:

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov iz naslednjih sektorjev:






  (i) | sektorja oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov iz naslednjih sektorjev:

(i)

sektorja oljčnega olja in namiznih oljk;

| (ii) | sektorja tobaka; |
| --- | --- |

(ii)

sektorja tobaka;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (c) | si prizadevajo doseči poseben cilj, ki se lahko nanaša zlasti na:






  (i) | združevanje in uskladitev ponudbe ter trgovanje s proizvodi članov; |
| --- | --- | --- |

(c)

si prizadevajo doseči poseben cilj, ki se lahko nanaša zlasti na:

(i)

združevanje in uskladitev ponudbe ter trgovanje s proizvodi članov;

| (ii) | prilagoditev proizvodnje in skupno predelavo glede na zahteve trga in izboljšanje proizvoda; |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev proizvodnje in skupno predelavo glede na zahteve trga in izboljšanje proizvoda;

| (iii) | spodbujanje racionalizacije in izboljšanje proizvodnje in predelave; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje racionalizacije in izboljšanje proizvodnje in predelave;

| (iv) | raziskovanje trajnostnih načinov proizvodnje in gibanje trga. |
| --- | --- |

(iv)

raziskovanje trajnostnih načinov proizvodnje in gibanje trga.

2.   Kadar medpanožne organizacije iz odstavka 1 izvajajo svoje dejavnosti na ozemlju več držav članic, jih Komisija prizna z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  .

3.   Države članice poleg organizacij iz odstavka 1 v sektorju sadja in zelenjave priznajo ter v vinskem sektorju lahko priznajo tudi medpanožne organizacije, ki:

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo proizvodov, trgovino z njimi ali predelavo proizvodov iz sektorjev, navedenih v uvodnem besedilu; |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo proizvodov, trgovino z njimi ali predelavo proizvodov iz sektorjev, navedenih v uvodnem besedilu;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a);

| (c) | ob upoštevanju interesov potrošnikov in brez poseganja v druge sektorje v vinskem sektorju upoštevajoč javno zdravje in interese potrošnikov, v eni ali več regijah Unije izvajajo eno, v primeru sektorja sadja in zelenjave dve, ali več od naslednjih dejavnosti:






  (i) | za izboljšanja znanja in preglednosti proizvodnje in trga; |
| --- | --- | --- |

(c)

ob upoštevanju interesov potrošnikov in brez poseganja v druge sektorje v vinskem sektorju upoštevajoč javno zdravje in interese potrošnikov, v eni ali več regijah Unije izvajajo eno, v primeru sektorja sadja in zelenjave dve, ali več od naslednjih dejavnosti:

(i)

za izboljšanja znanja in preglednosti proizvodnje in trga;

| (ii) | za pomoč pri boljši koordinaciji načina trženja proizvodov sektorja sadja in zelenjave ter vinskega sektorja, zlasti s pomočjo raziskav in tržnih analiz; |
| --- | --- |

(ii)

za pomoč pri boljši koordinaciji načina trženja proizvodov sektorja sadja in zelenjave ter vinskega sektorja, zlasti s pomočjo raziskav in tržnih analiz;

| (iii) | za pripravo standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije; |
| --- | --- |

(iii)

za pripravo standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije;

| (iv) | za boljše izkoriščanje potenciala pridelanega sadja in zelenjave ter potenciala proizvodnje vinskega sektorja; |
| --- | --- |

(iv)

za boljše izkoriščanje potenciala pridelanega sadja in zelenjave ter potenciala proizvodnje vinskega sektorja;

| (v) | za zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za preusmerjanje proizvodnje v proizvode, ki so glede na zahteve trga ter okus in pričakovanja porabnikov bolj ustrezni, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja; |
| --- | --- |

(v)

za zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za preusmerjanje proizvodnje v proizvode, ki so glede na zahteve trga ter okus in pričakovanja porabnikov bolj ustrezni, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja;

| (vi) | za iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za varstvo rastlin in drugih vložkov v proizvodnjo ter za zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstvo kakovosti tal in vode; |
| --- | --- |

(vi)

za iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za varstvo rastlin in drugih vložkov v proizvodnjo ter za zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstvo kakovosti tal in vode;

| (vii) | razvoj postopkov in načinov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah pridelave in trženja ter za vinski sektor tudi predelave v vino; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj postopkov in načinov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah pridelave in trženja ter za vinski sektor tudi predelave v vino;

| (viii) | za izkoriščanje potenciala in varstvo ekološkega kmetovanja ter zaščite in spodbujanja takega kmetovanja, kakor tudi geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(viii)

za izkoriščanje potenciala in varstvo ekološkega kmetovanja ter zaščite in spodbujanja takega kmetovanja, kakor tudi geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (ix) | za pospeševanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave; |
| --- | --- |

(ix)

za pospeševanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave;

| (x) | za sektor sadja in zelenjave, kar zadeva pravila proizvodnje in trženja iz točk 2 in 3 Priloge XIV, določanje pravil ki so strožja od predpisov Unije ali nacionalnih predpisov; |
| --- | --- |

(x)

za sektor sadja in zelenjave, kar zadeva pravila proizvodnje in trženja iz točk 2 in 3 Priloge XIV, določanje pravil ki so strožja od predpisov Unije ali nacionalnih predpisov;

| (xi) | za vinski sektor:






  — | zagotavljanje informacij o posebnih značilnostih vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, |
| --- | --- | --- |

(xi)

za vinski sektor:

—

zagotavljanje informacij o posebnih značilnostih vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo,

| — | spodbujanje zmernega in odgovornega uživanja vina in obveščanje o škodljivosti nevarnih navad pitja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje zmernega in odgovornega uživanja vina in obveščanje o škodljivosti nevarnih navad pitja,

| — | promocija vina, zlasti v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

promocija vina, zlasti v tretjih državah.

4.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije, ki:

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov v sektorju mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov, trgovino z njimi in/ali predelavo proizvodov v sektorju mleka in mlečnih izdelkov;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a);

| (c) | ob upoštevanju interesov potrošnikov izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti v eni ali več regijah Unije:






  (i) | za izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb za odkup surovega mleka ter z zagotovitvijo analiz potencialnega razvoja trga v prihodnosti na regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(c)

ob upoštevanju interesov potrošnikov izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti v eni ali več regijah Unije:

(i)

za izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb za odkup surovega mleka ter z zagotovitvijo analiz potencialnega razvoja trga v prihodnosti na regionalni in nacionalni ravni;

| (ii) | za pomoč za boljšo koordinacijo načina trženja proizvodov sektorja mleka in mlečnih izdelkov, zlasti s pomočjo raziskav in tržnih analiz; |
| --- | --- |

(ii)

za pomoč za boljšo koordinacijo načina trženja proizvodov sektorja mleka in mlečnih izdelkov, zlasti s pomočjo raziskav in tržnih analiz;

| (iii) | za pripravo standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije; |
| --- | --- |

(iii)

za pripravo standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije;

| (iv) | za zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za preusmerjanje proizvodnje v proizvode, ki so glede na zahteve trga ter okus in pričakovanja porabnikov bolj ustrezni, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja; |
| --- | --- |

(iv)

za zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za preusmerjanje proizvodnje v proizvode, ki so glede na zahteve trga ter okus in pričakovanja porabnikov bolj ustrezni, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja;

| (v) | za iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za varstvo rastlin in drugih vložkov; |
| --- | --- |

(v)

za iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za varstvo rastlin in drugih vložkov;

| (vi) | za razvoj postopkov in načinov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja; |
| --- | --- |

(vi)

za razvoj postopkov in načinov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja;

| (vii) | za izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; ter |
| --- | --- |

(vii)

za izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; ter

| (viii) | za pospeševanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov proizvodnje. |
| --- | --- |

(viii)

za pospeševanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov proizvodnje.

Člen 211

Skupne določbe v zvezi z organizacijami proizvajalcev in medpanožnimi organizacijami

1.   Člen 209 in člen 210(1) se uporabljata brez poseganja v priznanje, za katerega se države članice odločijo na podlagi nacionalne zakonodaje in v skladu z zakonodajo Unije, organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij iz katerega koli sektorja iz člena 1, razen sektorjev iz točke (a) prvega odstavka člena 209 in člena 210(1).

2.   Organizacije proizvajalcev, priznane ali odobrene v skladu z uredbami (EGS) št. 707/76 (41), (ES) št. 865/2004 (42) in (ES) št. 1952/2005 (43), veljajo za priznane organizacije proizvajalcev v okviru člena 209 te uredbe.

Medpanožne organizacije, priznane ali odobrene v skladu z uredbama (EGS) št. 2077/92 (44) in (ES) št. 865/2004, veljajo za priznane medpanožne organizacije v okviru člena 210 te uredbe.

Člen 212

Organizacije izvajalcev

Za namene te uredbe organizacije izvajalcev vključujejo priznane organizacije proizvajalcev, priznane medpanožne organizacije ali priznane organizacije drugih izvajalcev v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk ali njihova združenja.

Oddelek II

Pravila za organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije ter skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

Pododdelek I

Poslovnik in priznanje organizacij proizvajalcev

Člen 213

Poslovnik organizacij proizvajalcev

1.   Poslovnik organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave od svojih članov proizvajalcev zahteva predvsem, da:

| (a) | uporabljajo sprejeta pravila organizacije pridelovalcev o poročanju o proizvodnji, proizvodnji, trženju in varstvu okolja; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo sprejeta pravila organizacije pridelovalcev o poročanju o proizvodnji, proizvodnji, trženju in varstvu okolja;

| (b) | pripadajo samo eni organizaciji proizvajalcev, kar zadeva proizvodnjo katerega koli proizvoda iz točke (a)(iii) prvega odstavka člena 209, ki ga prideluje določeno kmetijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

pripadajo samo eni organizaciji proizvajalcev, kar zadeva proizvodnjo katerega koli proizvoda iz točke (a)(iii) prvega odstavka člena 209, ki ga prideluje določeno kmetijsko gospodarstvo;

| (c) | tržijo svojo celotno zadevno proizvodnjo določenega proizvoda preko organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

tržijo svojo celotno zadevno proizvodnjo določenega proizvoda preko organizacije proizvajalcev;

| (d) | zagotavljajo informacije, ki jih zahteva organizacija proizvajalcev za statistične namene, zlasti o pridelovalnih površinah, o posejanih in posajenih količinah, pridelkih in neposredni prodaji; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo informacije, ki jih zahteva organizacija proizvajalcev za statistične namene, zlasti o pridelovalnih površinah, o posejanih in posajenih količinah, pridelkih in neposredni prodaji;

| (e) | plačujejo finančni prispevek, ki ga predvideva poslovnik za ustanovitev in vzdrževanje operativnega sklada iz člena 120. |
| --- | --- |

(e)

plačujejo finančni prispevek, ki ga predvideva poslovnik za ustanovitev in vzdrževanje operativnega sklada iz člena 120.

2.   Ne glede na točko (c) odstavka 1 lahko člani proizvajalci, če jih organizacija proizvajalcev pooblasti in je to v skladu s pogoji, ki jih določi organizacija proizvajalcev:

| (a) | prodajo največ določen odstotek svoje proizvodnje in/ali proizvodov neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih in/ali zunaj teh gospodarstev potrošnikom za njihove osebne potrebe, pri čemer te odstotke določijo države članice na ravni, ki ni nižja od 10 %; |
| --- | --- |

(a)

prodajo največ določen odstotek svoje proizvodnje in/ali proizvodov neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih in/ali zunaj teh gospodarstev potrošnikom za njihove osebne potrebe, pri čemer te odstotke določijo države članice na ravni, ki ni nižja od 10 %;

| (b) | sami ali preko druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova lastna organizacija, tržijo take količine proizvodov, ki so nepomembne glede na obseg tržne proizvodnje njihove organizacije; |
| --- | --- |

(b)

sami ali preko druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova lastna organizacija, tržijo take količine proizvodov, ki so nepomembne glede na obseg tržne proizvodnje njihove organizacije;

| (c) | sami ali preko druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova lastna organizacija, tržijo proizvode, ki jih zaradi njihovih značilnosti njihova organizacija s svojimi trgovskimi dejavnostmi navadno ne pokriva. |
| --- | --- |

(c)

sami ali preko druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova lastna organizacija, tržijo proizvode, ki jih zaradi njihovih značilnosti njihova organizacija s svojimi trgovskimi dejavnostmi navadno ne pokriva.

3.   Poslovnik organizacije proizvajalcev predpisuje tudi:

| (a) | postopke za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

postopke za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz odstavka 1;

| (b) | višino finančnega prispevka članov za financiranje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

višino finančnega prispevka članov za financiranje organizacije proizvajalcev;

| (c) | pravila, ki proizvajalcem članom omogočajo, da demokratično nadzorujejo svojo organizacijo in njene odločitve; |
| --- | --- |

(c)

pravila, ki proizvajalcem članom omogočajo, da demokratično nadzorujejo svojo organizacijo in njene odločitve;

| (d) | kazni za kršenje obveznosti iz poslovnika, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

kazni za kršenje obveznosti iz poslovnika, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev;

| (e) | pravila o pristopu novih članov, zlasti minimalno trajanje članstva; |
| --- | --- |

(e)

pravila o pristopu novih članov, zlasti minimalno trajanje članstva;

| (f) | računovodska in proračunska pravila, potrebna za delovanje organizacije. |
| --- | --- |

(f)

računovodska in proračunska pravila, potrebna za delovanje organizacije.

4.   Šteje se, da organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v gospodarskih zadevah delujejo v imenu svojih članov in za svoje člane.

Člen 214

Priznanje

1.   Države članice lahko vse pravne osebe ali jasno opredeljene dele pravnih oseb, ki zaprosijo za tako priznanje, priznajo za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, pod pogojem, da:

| (a) | je njihov cilj uporaba okolju prijaznih načinov obdelovanja, pridelovalnih tehnik in načina ravnanja z odpadki, predvsem zaradi varovanja kakovosti vode, tal in krajine ter zaradi ohranjanja ali spodbujanja biotske raznovrstnosti in izpolnjujejo zahteve iz členov 209 in 213 ter o tem zagotovijo ustrezna dokazila; |
| --- | --- |

(a)

je njihov cilj uporaba okolju prijaznih načinov obdelovanja, pridelovalnih tehnik in načina ravnanja z odpadki, predvsem zaradi varovanja kakovosti vode, tal in krajine ter zaradi ohranjanja ali spodbujanja biotske raznovrstnosti in izpolnjujejo zahteve iz členov 209 in 213 ter o tem zagotovijo ustrezna dokazila;

| (b) | imajo minimalno število članov in pokrivajo minimalno količino ali vrednost tržne proizvodnje, ki jo določijo države članice, ter o tem zagotovijo ustrezna dokazila; |
| --- | --- |

(b)

imajo minimalno število članov in pokrivajo minimalno količino ali vrednost tržne proizvodnje, ki jo določijo države članice, ter o tem zagotovijo ustrezna dokazila;

| (c) | predložijo zadostna dokazila, da lahko primerno izvajajo svoje dejavnosti tako z vidika trajanja kot glede učinkovitosti in koncentracije ponudbe; v ta namen se države članice lahko odločijo, za katere proizvode ali skupine proizvodov iz točke (a)(iii) prvega odstavka člena 209 bi morala biti organizacija proizvajalcev pristojna; |
| --- | --- |

(c)

predložijo zadostna dokazila, da lahko primerno izvajajo svoje dejavnosti tako z vidika trajanja kot glede učinkovitosti in koncentracije ponudbe; v ta namen se države članice lahko odločijo, za katere proizvode ali skupine proizvodov iz točke (a)(iii) prvega odstavka člena 209 bi morala biti organizacija proizvajalcev pristojna;

| (d) | da učinkovito omogočajo svojim članom tehnično pomoč, potrebno za okolju prijazne načine pridelave; |
| --- | --- |

(d)

da učinkovito omogočajo svojim članom tehnično pomoč, potrebno za okolju prijazne načine pridelave;

| (e) | svojim članom po potrebi učinkovito zagotavljajo tehnična sredstva za zbiranje, skladiščenje, pakiranje in trženje njihovega pridelka; |
| --- | --- |

(e)

svojim članom po potrebi učinkovito zagotavljajo tehnična sredstva za zbiranje, skladiščenje, pakiranje in trženje njihovega pridelka;

| (f) | zagotavljajo ustrezno komercialno in računovodsko vodenje svojih dejavnosti; ter |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo ustrezno komercialno in računovodsko vodenje svojih dejavnosti; ter

| (g) | nimajo prevladujočega položaja na določenem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe. |
| --- | --- |

(g)

nimajo prevladujočega položaja na določenem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe.

2.   Države članice:

| (a) | se v treh mesecih po prejemu zahtevka s priloženimi vsemi ustreznimi dokazili odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

se v treh mesecih po prejemu zahtevka s priloženimi vsemi ustreznimi dokazili odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev;

| (b) | opravljajo redne preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, ob neizpolnjevanju teh zahtev ali nepravilnostih v zvezi z določbami te uredbe takšnim organizacijam naložijo kazni in se po potrebi odločijo za preklic priznanja; |
| --- | --- |

(b)

opravljajo redne preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, ob neizpolnjevanju teh zahtev ali nepravilnostih v zvezi z določbami te uredbe takšnim organizacijam naložijo kazni in se po potrebi odločijo za preklic priznanja;

| (c) | enkrat na leto uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi za priznanje, zavrnitev ali preklic priznanja. |
| --- | --- |

(c)

enkrat na leto uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi za priznanje, zavrnitev ali preklic priznanja.

Pododdelek II

Združenje organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev

Člen 215

Združenje organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

Združenje organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave se ustanovi na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev in lahko opravlja kakršne koli dejavnosti organizacije proizvajalcev iz te uredbe. V ta namen lahko države članice na zahtevo priznajo združenje organizacij proizvajalcev, če:

| (a) | država članica meni, da lahko združenje učinkovito izvaja te dejavnosti, ter |
| --- | --- |

(a)

država članica meni, da lahko združenje učinkovito izvaja te dejavnosti, ter

| (b) | združenje nima prevladujočega položaja na določenem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

združenje nima prevladujočega položaja na določenem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe.

Člen 213(4) se uporablja smiselno.

Člen 216

Zunanje izvajanje

Država članica lahko priznani organizaciji proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ali priznanemu združenju organizacij proizvajalcev v navedenem sektorju dovoli, da za opravljanje svojih dejavnosti uporabi zunanje zmogljivosti, tudi hčerinska podjetja, če državi članici ustrezno dokaže, da je to primeren način za izpolnitev ciljev zadevne organizacije proizvajalcev ali zadevnega združenja organizacij proizvajalcev.

Člen 217

Skupine proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

1.   V državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali pozneje, ali v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti iz člena 349(2) Pogodbe ali na manjših Egejskih otokih iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 se skupine proizvajalcev lahko oblikujejo kot pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, na pobudo kmetov, ki pridelujejo enega ali več proizvodov v sektorju sadja in zelenjave in/ali proizvode, ki so namenjeni izključno predelavi, da bi bile priznane kot organizacija proizvajalcev.

Tem skupinam proizvajalcev se lahko dovoli prehodno obdobje, v katerem morajo izpolniti pogoje za priznanje kot organizacija proizvajalcev v skladu s členom 209.

Za izpolnitev pogojev predložijo te skupine proizvajalcev zadevni državi članici fazni načrt za priznanje, katerega sprejetje je znak za začetek prehodnega obdobja iz drugega pododstavka in pomeni začasno priznanje. Prehodno obdobje ne traja več kot pet let.

2.   Država članica pred sprejetjem načrta za priznanje Komisijo obvesti o svojih namerah in verjetnih finančnih posledicah tega dejanja.

Pododdelek III

Razširitev pravil na proizvajalce na gospodarskem območju

Člen 218

Razširitev pravil

1.   Kadar se organizacija proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, ki deluje na določenem gospodarskem območju, šteje za reprezentativno glede proizvodnje in proizvajalcev določenega proizvoda na tem območju, lahko zadevna država članica na zahtevo organizacije proizvajalcev določi naslednja pravila kot obvezujoča za proizvajalce s sedežem na tem gospodarskem območju, ki ne pripadajo organizaciji proizvajalcev:

| (a) | pravila iz člena 213(1)(a); |
| --- | --- |

(a)

pravila iz člena 213(1)(a);

| (b) | pravila, potrebna za izvajanje ukrepov iz člena 121(2)(c). |
| --- | --- |

(b)

pravila, potrebna za izvajanje ukrepov iz člena 121(2)(c).

Prvi pododstavek se uporablja, če so ta pravila:

| (a) | v veljavi najmanj eno tržno leto; |
| --- | --- |

(a)

v veljavi najmanj eno tržno leto;

| (b) | vključena v širši seznam iz Priloge XIV; |
| --- | --- |

(b)

vključena v širši seznam iz Priloge XIV;

| (c) | obvezujoča za največ tri tržna leta. |
| --- | --- |

(c)

obvezujoča za največ tri tržna leta.

Vendar pogoj iz točke (a) drugega pododstavka ne velja, če so zadevna pravila tista iz točk 1, 3 in 5 Priloge XIV. V tem primeru se pravila ne smejo podaljšati za več kot eno tržno leto.

2.   V tem pododdelku izraz "gospodarsko območje" pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni.

Države članice sporočijo Komisiji seznam gospodarskih območij.

V enem mesecu od uradnega obvestila Komisija z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetim brez uporabe člena 323,
  da soglasje k seznamu ali po posvetovanju z zadevno državo članico odloči, katere dopolnitve mora napraviti ta država članica. Komisija objavi odobreni seznam na način, ki se ji zdi ustrezen.

3.   Organizacija proizvajalcev se šteje za reprezentativno v smislu odstavka 1, če njeni člani predstavljajo vsaj 50 % proizvajalcev na gospodarskem območju, na katerem deluje, in pokriva vsaj 60 % obsega proizvodnje na tem območju. Brez poseganja v odstavek 5 se pri izračunu teh odstotkov ne upoštevajo proizvajalci oziroma pridelava ekoloških proizvodov, ki jih do 31. decembra 2008 zajema Uredba (EGS) št. 2092/91 (45) in od 1. januarja 2009 Uredba (ES) št. 834/2007 (46).

4.   Pravila, ki so obvezujoča za vse proizvajalce na določenem gospodarskem območju:

| (a) | ne povzročijo nikakršne škode drugim proizvajalcem v zadevnih državah članicah ali Uniji; |
| --- | --- |

(a)

ne povzročijo nikakršne škode drugim proizvajalcem v zadevnih državah članicah ali Uniji;

| (b) | se ne uporabljajo, razen če to ni izrecno določeno, za proizvode, ki se dobavljajo za predelavo po pogodbah, podpisanih pred začetkom tržnega leta, z izjemo pravil o poročanju o proizvodnji iz člena 213(1)(a); |
| --- | --- |

(b)

se ne uporabljajo, razen če to ni izrecno določeno, za proizvode, ki se dobavljajo za predelavo po pogodbah, podpisanih pred začetkom tržnega leta, z izjemo pravil o poročanju o proizvodnji iz člena 213(1)(a);

| (c) | so neskladna z veljavnimi predpisi Unije in nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(c)

so neskladna z veljavnimi predpisi Unije in nacionalnimi predpisi.

5.   Pravila ne smejo biti zavezujoča za proizvajalce ekoloških proizvodov, ki jih do 31. decembra 2008 zajema Uredba (EGS) št. 2092/91 in od 1. januarja 2009 Uredba (ES) št. 834/2007, razen če se s takim ukrepom ne strinja vsaj 50 % takih proizvajalcev na gospodarskem območju, kjer deluje organizacija proizvajalcev, in če ta organizacija pokriva vsaj 60 % take proizvodnje na tem območju.

Člen 219

Uradno obveščanje

Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o pravilih, ki so obvezujoča za vse proizvajalce na določenem gospodarskem območju v skladu s členom 218(1). Komisija ta pravila objavi na način, ki se ji zdi ustrezen.

Člen 220

Razveljavitev razširitve pravil

Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  sklene, da država članica razveljavi razširitev pravil, ki jo je sprejela v skladu s členom 218(1):

| (a) | če ugotovi, da ta razširitev na druge proizvajalce bistveno zmanjšuje konkurenco na notranjem trgu ali ogroža prosto trgovino ali cilje iz člena 39 Pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

če ugotovi, da ta razširitev na druge proizvajalce bistveno zmanjšuje konkurenco na notranjem trgu ali ogroža prosto trgovino ali cilje iz člena 39 Pogodbe;

| (b) | če ugotovi, da za pravila, razširjena na druge proizvajalce, velja člen 101(1) Pogodbe. Odločitev Komisije glede navedenih pravil se uporablja samo od datuma take ugotovitve dalje; |
| --- | --- |

(b)

če ugotovi, da za pravila, razširjena na druge proizvajalce, velja člen 101(1) Pogodbe. Odločitev Komisije glede navedenih pravil se uporablja samo od datuma take ugotovitve dalje;

| (c) | če po pregledih ugotovi, da se ta pododdelek ne upošteva. |
| --- | --- |

(c)

če po pregledih ugotovi, da se ta pododdelek ne upošteva.

Člen 221

Finančni prispevki proizvajalcev nečlanov

Če se uporablja člen 218(1), lahko zadevna država članica po natančnem pregledu predloženih dokazil sklene, da so proizvajalci nečlani organizaciji proizvajalcev dolžni plačati del finančnega prispevka, ki ga plačajo člani proizvajalci, če se ta uporablja za kritje:

| (a) | administrativnih stroškov, ki so posledica uporabe pravil iz člena 218(1); |
| --- | --- |

(a)

administrativnih stroškov, ki so posledica uporabe pravil iz člena 218(1);

| (b) | stroškov raziskav, tržnih raziskav in propagande, ki jih ima organizacija proizvajalcev ali združenje, in od katerih imajo korist vsi proizvajalci na tem območju. |
| --- | --- |

(b)

stroškov raziskav, tržnih raziskav in propagande, ki jih ima organizacija proizvajalcev ali združenje, in od katerih imajo korist vsi proizvajalci na tem območju.

Člen 222

Razširitev pravil združenj organizacij proizvajalcev

Za namen tega pododdelka pomeni vsakršno sklicevanje na organizacije proizvajalcev tudi sklicevanje na priznana združenja organizacij proizvajalcev.

Pododdelek IV

Medpanožne organizacije v sektorju sadja in zelenjave

Člen 223

Priznanje in preklic priznanja

1.   Če to upravičuje sistem države članice, lahko država članica v sektorju sadja in zelenjave kot medpanožne organizacije prizna vse pravne osebe s sedežem na svojem ozemlju, ki za to ustrezno zaprosijo, če:

| (a) | izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah v zadevni državi članici;

| (b) | predstavljajo pomemben delež proizvodnje, trgovine in/ali predelave sadja in zelenjave ter proizvodov, ki se dobijo s predelavo sadja in zelenjave, v zadevni regiji ali regijah in, v primeru več regij, lahko dokažejo minimalno raven reprezentativnosti v vsaki od teh regij za vsako od panog; |
| --- | --- |

(b)

predstavljajo pomemben delež proizvodnje, trgovine in/ali predelave sadja in zelenjave ter proizvodov, ki se dobijo s predelavo sadja in zelenjave, v zadevni regiji ali regijah in, v primeru več regij, lahko dokažejo minimalno raven reprezentativnosti v vsaki od teh regij za vsako od panog;

| (c) | izvajajo dve ali več dejavnosti iz člena 210(3)(c); |
| --- | --- |

(c)

izvajajo dve ali več dejavnosti iz člena 210(3)(c);

| (d) | same ne sodelujejo v proizvodnji, predelavi ali trženju sadja in zelenjave ali proizvodov, pridobljenih s predelavo sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(d)

same ne sodelujejo v proizvodnji, predelavi ali trženju sadja in zelenjave ali proizvodov, pridobljenih s predelavo sadja in zelenjave;

| (e) | ne sodelujejo v nobenem sporazumu, sklepu in usklajenih ravnanjih iz člena 285(4). |
| --- | --- |

(e)

ne sodelujejo v nobenem sporazumu, sklepu in usklajenih ravnanjih iz člena 285(4).

2.   Pred priznanjem države članice uradno obvestijo Komisijo o medpanožnih organizacijah, ki so zaprosile za priznanje, ter zagotovijo vse potrebne podatke o njihovi reprezentativnosti in različnih dejavnostih, ki jih opravljajo, skupaj z vsemi drugimi podatki, potrebnimi za ocenitev.

Komisija lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  zavrne priznanje v roku dveh mesecev po uradnem obvestilu.

3.   Države članice:

| (a) | v treh mesecih od vložitve zahtevka z vsemi potrebnimi dokazili odločijo o dodelitvi priznanja; |
| --- | --- |

(a)

v treh mesecih od vložitve zahtevka z vsemi potrebnimi dokazili odločijo o dodelitvi priznanja;

| (b) | opravljajo redne preglede, da preverijo, ali medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje za priznanje, ob neizpolnjevanju teh zahtev ali nepravilnostih v zvezi z določbami te uredbe takim organizacijam naložijo kazni in se po potrebi odločijo za preklic priznanja; |
| --- | --- |

(b)

opravljajo redne preglede, da preverijo, ali medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje za priznanje, ob neizpolnjevanju teh zahtev ali nepravilnostih v zvezi z določbami te uredbe takim organizacijam naložijo kazni in se po potrebi odločijo za preklic priznanja;

| (c) | prekličejo priznanje če:






  (i) | zahteve in pogoji za priznanje iz tega pododdelka niso več izpolnjeni; |
| --- | --- | --- |

(c)

prekličejo priznanje če:

(i)

zahteve in pogoji za priznanje iz tega pododdelka niso več izpolnjeni;

| (ii) | medpanožna organizacija sodeluje pri kakršnem koli sporazumu, sklepu in usklajenem ravnanju iz člena 285(4), brez poseganja v druge kazni, ki se naložijo v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(ii)

medpanožna organizacija sodeluje pri kakršnem koli sporazumu, sklepu in usklajenem ravnanju iz člena 285(4), brez poseganja v druge kazni, ki se naložijo v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (iii) | medpanožna organizacija ne izpolnjuje obveznosti uradnega obveščanja iz člena 285(2); |
| --- | --- |

(iii)

medpanožna organizacija ne izpolnjuje obveznosti uradnega obveščanja iz člena 285(2);

| (d) | uradno obvestijo Komisijo v roku dveh mesecev o vsaki odločbi o priznanju, zavrnitvi ali preklicu priznanja. |
| --- | --- |

(d)

uradno obvestijo Komisijo v roku dveh mesecev o vsaki odločbi o priznanju, zavrnitvi ali preklicu priznanja.

4.   Priznanje pomeni pooblastilo za izvajanje dejavnosti, ki so naštete v členu 210(3)(c), ob upoštevanju pogojev te uredbe.

5.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi, pod kakšnimi pogoji in kako pogosto morajo države članice poročati Komisiji o dejavnostih medpanožnih organizacij.

6.   Komisija lahko na podlagi pregledov z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetim brez uporabe člena 323,
  od države članice zahteva, da prekliče priznanje.

7.   Komisija na način, ki se ji zdi ustrezen, objavi seznam priznanih medpanožnih organizacij, in sicer z označbo gospodarskega področja ali območja njihovih dejavnosti in dejavnosti, ki jih izvajajo v smislu člena 224. Objavijo se tudi preklici priznanja.

Člen 224

Razširitev pravil

1.   Če medpanožna organizacija, ki deluje v neki regiji ali regijah države članice, velja za reprezentativno za proizvodnjo ali trgovino ali predelavo nekega proizvoda, lahko ta država članica na zahtevo te medpanožne organizacije določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti znotraj te organizacije, za določen čas obvezujoči tudi za druge izvajalce v tej regiji ali regijah, bodisi posameznike ali skupine, ki ne pripadajo tej organizaciji.

2.   Medpanožna organizacija velja za reprezentativno po odstavku 1, če predstavlja vsaj dve tretjini proizvodnje ali trgovine ali predelave zadevnega proizvoda ali proizvodov v zadevni regiji ali regijah države članice. Če zahtevek za prenos njenih pravil na druge subjekte pokriva več kot eno regijo, mora medpanožna organizacija dokazati minimalno raven reprezentativnosti za vsako panogo v vsaki od teh regij.

3.   Pravila, za katera se lahko zahteva razširitev na druge subjekte:

| (a) | se nanašajo na enega od naslednjih ciljev:






  (i) | poročanje o proizvodnji in trženju; |
| --- | --- | --- |

(a)

se nanašajo na enega od naslednjih ciljev:

(i)

poročanje o proizvodnji in trženju;

| (ii) | strožja pravila za proizvodnjo kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Unije; |
| --- | --- |

(ii)

strožja pravila za proizvodnjo kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Unije;

| (iii) | priprava standardnih pogodb v skladu s predpisi v Unije; |
| --- | --- |

(iii)

priprava standardnih pogodb v skladu s predpisi v Unije;

| (iv) | pravila za trženje; |
| --- | --- |

(iv)

pravila za trženje;

| (v) | pravila za varstvo okolja; |
| --- | --- |

(v)

pravila za varstvo okolja;

| (vi) | ukrepe za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(vi)

ukrepe za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov;

| (vii) | ukrepe za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(vii)

ukrepe za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (b) | veljajo najmanj eno tržno leto; |
| --- | --- |

(b)

veljajo najmanj eno tržno leto;

| (c) | so lahko obvezujoča največ tri tržna leta; |
| --- | --- |

(c)

so lahko obvezujoča največ tri tržna leta;

| (d) | ne povzročijo nikakršne škode drugim izvajalcem v zadevnih državah članicah ali Uniji. |
| --- | --- |

(d)

ne povzročijo nikakršne škode drugim izvajalcem v zadevnih državah članicah ali Uniji.

Vendar pogoj iz točke (b) prvega pododstavka ne velja, če so zadevna pravila tista iz točk 1, 3 in 5 Priloge XIV. V tem primeru se pravila ne smejo podaljšati za več kot eno tržno leto.

4.   Pravila iz točk (a)(ii), (iv) in (v) prvega pododstavka odstavka 3 so enaka kot pravila iz Priloge XIV. Pravila iz točke (a)(ii) prvega pododstavka odstavka 3 se ne uporabljajo za proizvode, ki so bili proizvedeni izven posebne regije ali regij iz odstavka 1.

Člen 225

Uradno obveščanje in razveljavitev razširitve pravil

1.   Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o pravilih, ki so jih v skladu s členom 224(1) določile kot obvezujoče za vse izvajalce v eni ali več določenih regijah. Komisija ta pravila objavi na način, ki se ji zdi ustrezen.

2.   Pred objavo teh pravil Komisija obvesti odbor iz člena 323(1) o vseh uradnih obvestilih o razširitvi medpanožnih sporazumov.

3.   Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  sklene, da mora država članica preklicati razširitev pravil, za katere se je zadevna država članica odločila v primerih iz člena 220.

Člen 226

Finančni prispevki nečlanov

Če se pravila za enega ali več proizvodov razširijo in če priznana medpanožna organizacija izvaja eno ali več dejavnosti iz člena 224(3)(a), ki so v splošnem gospodarskem interesu tistih oseb, katerih dejavnosti se nanašajo na enega ali več teh proizvodov, se država članica, ki je priznala organizacijo, lahko odloči, da morajo posamezniki ali skupine, ki niso člani medpanožne organizacije, a so deležni koristi iz teh dejavnosti, organizaciji plačati znesek v višini celotnega finančnega prispevka ali dela prispevka, kakršnega plačujejo člani za kritje neposrednih stroškov izvajanja teh dejavnosti."

Oddelek III

Pravila o organizacijah proizvajalcev in medpanožnih organizacijah v sektorju vina

Člen 227

Priznanje

1.   Države članice lahko priznajo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ki so vložile zahtevek za priznanje pri zadevni državi članici, in vloga vsebuje dokazilo, da subjekt:

| (a) | v zvezi z organizacijami proizvajalcev:






  (i) | izpolnjuje zahteve iz člena 209; |
| --- | --- | --- |

(a)

v zvezi z organizacijami proizvajalcev:

(i)

izpolnjuje zahteve iz člena 209;

| (ii) | ima minimalno število članov, ki ga določi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(ii)

ima minimalno število članov, ki ga določi zadevna država članica;

| (iii) | ima na območju svojega delovanja minimalni obseg pridelave za trženje, ki ga določi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(iii)

ima na območju svojega delovanja minimalni obseg pridelave za trženje, ki ga določi zadevna država članica;

| (iv) | lahko primerno izvaja svoje dejavnosti tako glede trajanja kot glede učinkovitosti in koncentracije dobave; |
| --- | --- |

(iv)

lahko primerno izvaja svoje dejavnosti tako glede trajanja kot glede učinkovitosti in koncentracije dobave;

| (v) | svojim članom učinkovito zagotavlja tehnično pomoč, potrebno za okolju prijazne postopke gojenja; |
| --- | --- |

(v)

svojim članom učinkovito zagotavlja tehnično pomoč, potrebno za okolju prijazne postopke gojenja;

| (b) | v zvezi z medpanožnimi organizacijami:






  (i) | izpolnjuje zahteve iz člena 210(3); |
| --- | --- | --- |

(b)

v zvezi z medpanožnimi organizacijami:

(i)

izpolnjuje zahteve iz člena 210(3);

| (ii) | izvaja svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju; |
| --- | --- |

(ii)

izvaja svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju;

| (iii) | zastopa pomemben delež pridelave ali trgovanja s proizvodi, zajetimi v tej uredbi; |
| --- | --- |

(iii)

zastopa pomemben delež pridelave ali trgovanja s proizvodi, zajetimi v tej uredbi;

| (iv) | ne sodeluje v proizvodnji ali predelavi ali trženju proizvodov vinskega sektorja. |
| --- | --- |

(iv)

ne sodeluje v proizvodnji ali predelavi ali trženju proizvodov vinskega sektorja.

2.   Organizacije proizvajalcev, priznane v skladu z Uredbo (ES) št. 1493/1999, se štejejo za priznane organizacije proizvajalcev po tem členu.

Šteje se, da so organizacije, ki izpolnjujejo merila iz člena 210(3) in odstavka 1(b) tega člena in so jih države članice priznale, priznane za medpanožne organizacije po navedenih določbah.

3.   Člena 214(2) in 223(3) se smiselno uporabljata za organizacije proizvajalcev oziroma medpanožne organizacije v vinskem sektorju. Vendar:

| (a) | so roki iz členov 214(2)(a) in 223(3)(c) štiri mesece; |
| --- | --- |

(a)

so roki iz členov 214(2)(a) in 223(3)(c) štiri mesece;

| (b) | se zahtevki za priznanje iz členov 214(2)(a) in 223(3)(a) vložijo v državi članici, kjer ima organizacija svojo pisarno; |
| --- | --- |

(b)

se zahtevki za priznanje iz členov 214(2)(a) in 223(3)(a) vložijo v državi članici, kjer ima organizacija svojo pisarno;

| (c) | se letno uradno obveščanje iz členov 214(2)(c) oziroma 223(3)(d) opravi do 1. marca vsako leto. |
| --- | --- |

(c)

se letno uradno obveščanje iz členov 214(2)(c) oziroma 223(3)(d) opravi do 1. marca vsako leto.

Oddelek IV

Pravila o medpanožnih organizacijah v sektorju tobaka

Člen 228

Plačilo članarine za nečlane

1.   Kadar se priznana medpanožna organizacija v sektorju tobaka ukvarja z eno ali več dejavnostmi iz odstavka 2, ki so v splošnem gospodarskem interesu tistih oseb, katerih dejavnosti so povezane z enim zadevnim proizvodom ali več, lahko država članica, ki jo je priznala, ali Komisija brez pomoči odbora iz člena 323(1), kadar jo je priznala Komisija,
  z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči, da posamezniki ali skupine, ki niso člani medpanožne organizacije, vendar imajo koristi od navedenih dejavnosti, plačajo organizaciji celotno članarino ali del članarine, ki jo plačujejo njeni člani, in sicer v takšnem obsegu, da se s tako članarino krijejo stroški, ki so nastali neposredno zaradi izvajanja zadevnih dejavnosti, pri čemer ne gre za kakršne koli upravne stroške. [Sprememba 29]

2.   Dejavnosti iz odstavka 1 se nanašajo na enega od naslednjih ciljev:

| (a) | raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja; |
| --- | --- |

(a)

raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja;

| (b) | študije za izboljšanje kakovosti tobaka v listih ali tobaka v balah; |
| --- | --- |

(b)

študije za izboljšanje kakovosti tobaka v listih ali tobaka v balah;

| (c) | raziskave na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo sredstev za zaščito rastlin ter zagotavljajo ohranjanje tal in okolja. |
| --- | --- |

(c)

raziskave na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo sredstev za zaščito rastlin ter zagotavljajo ohranjanje tal in okolja.

3.   Zadevne države članice uradno obvestijo Komisijo o odločitvah, ki jih nameravajo sprejeti v skladu z odstavkom 1. Take odločitve lahko začnejo veljati šele po poteku treh mesecev od uradnega obvestila Komisiji. Komisija lahko z izvedbenim aktom brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetim brez uporabe člena 323,
  v teh treh mesecih pozove, da se osnutek odločitve v celoti ali deloma zavrne, če se zdi, da predlagani splošni gospodarski interes ni utemeljen.

4.   Kadar so dejavnosti medpanožnih organizacij, ki jih prizna Komisija v skladu s tem poglavjem, v splošnem gospodarskem interesu, Komisija o osnutku svoje odločitve uradno obvesti zadevne države članice, ki lahko v dveh mesecih podajo svoje pripombe.

Oddelek V

Organizacije proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

Člen 229

Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki je priznana v skladu s členom 209, se lahko pogajajo v imenu svojih članov glede pogodb o odkupu surovega mleka od kmeta za predelovalca surovega mleka ali zbiralnico v smislu člena 311(1) za delno ali celotno skupno proizvodnjo kmetov.

2.   Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja:

| (a) | če gre za prenos lastništva surovega mleka s kmeta na organizacijo proizvajalcev ali ne |
| --- | --- |

(a)

če gre za prenos lastništva surovega mleka s kmeta na organizacijo proizvajalcev ali ne

| (b) | če je izpogajana cena ista glede na skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov članov ali ne, |
| --- | --- |

(b)

če je izpogajana cena ista glede na skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov članov ali ne,

| (c) | pod pogojem, da skupna količina surovega mleka, zajeta v takšnih pogajanjih posamezne organizacije proizvajalcev ne presega:






  (i) | 3,5 % skupne proizvodnje v Uniji in |
| --- | --- | --- |

(c)

pod pogojem, da skupna količina surovega mleka, zajeta v takšnih pogajanjih posamezne organizacije proizvajalcev ne presega:

(i)

3,5 % skupne proizvodnje v Uniji in

| (ii) | 33 % skupne nacionalne proizvodnje katere koli posamezne države članice, zajete v takšnih pogajanjih organizacije proizvajalcev ter |
| --- | --- |

(ii)

33 % skupne nacionalne proizvodnje katere koli posamezne države članice, zajete v takšnih pogajanjih organizacije proizvajalcev ter

| (iii) | 33 % skupne kombinirane nacionalne proizvodnje vseh držav članic, zajete v takšnih pogajanjih navedene organizacije proizvajalcev, |
| --- | --- |

(iii)

33 % skupne kombinirane nacionalne proizvodnje vseh držav članic, zajete v takšnih pogajanjih navedene organizacije proizvajalcev,

| (d) | pod pogojem, da zadevni kmetje niso člani katere koli druge organizacije proizvajalcev, ki se prav tako pogaja o takšnih pogodbah v njihovem imenu, ter |
| --- | --- |

(d)

pod pogojem, da zadevni kmetje niso člani katere koli druge organizacije proizvajalcev, ki se prav tako pogaja o takšnih pogodbah v njihovem imenu, ter

| (e) | pod pogojem, da organizacija proizvajalcev uradno obvesti pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje. |
| --- | --- |

(e)

pod pogojem, da organizacija proizvajalcev uradno obvesti pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje.

3.   Za namene tega člena sklicevanja na organizacije proizvajalcev zajemajo tudi združenja takšnih organizacij proizvajalcev. Da se zagotovi ustrezno spremljanje teh združenj, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o pogojih za priznanje takšnih združenj.

4.   Da se uporabi točka (c) odstavka 2, Komisija na način, ki se ji zdi ustrezen, objavi količine proizvodnje surovega mleka v Uniji in državah članicah, pri čemer uporabi najnovejše razpoložljive podatke.

5.   Z odstopanjem od odstavka 2(c)(ii) in (iii) lahko, tudi kadar se prag 33 % ne preseže, pristojni organ iz drugega pododstavka v posameznem primeru odloči, da pogajanja organizacije proizvajalcev ne sme biti, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence ali izogne hudim motnjam predelovalcem MSP surovega mleka na njihovem ozemlju.

Odločitev iz prvega pododstavka sprejme Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  za pogajanja, ki zajemajo proizvodnjo več kot ene države članice. V ostalih primerih odločitev sprejme nacionalni pristojni organ države članice, katere proizvodnja je zajeta v pogajanjih.

Odločitve iz prvega in drugega pododstavka se uporabijo pred datumom uradnega obvestila zadevnim podjetjem.

6.   V tem členu:

| (a) | "nacionalni pristojni organ" je organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (47); |
| --- | --- |

(a)

"nacionalni pristojni organ" je organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (47);

| (b) | "MSP" pomeni, majhna in srednje velika podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij]. |
| --- | --- |

(b)

"MSP" pomeni, majhna in srednje velika podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij].

Oddelek VI

Postopkovna pravila

Člen 230

Prenos pooblastil in izvedbena pooblastila

1.   Zaradi jasne opredelitve ciljev in odgovornosti organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave, organizacij proizvajalcev v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk ter medpanožnih organizacij, da se prispeva k večji učinkovitosti ukrepov takšnih organizacij in skupin, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | posameznih ciljih, ki si jih take skupine in organizacije prizadevajo doseči, pravilih o združenju, priznanju, strukturi, pravni osebnosti, članstvu, obsegu, odgovornosti in dejavnosti takšnih skupin in organizacij, učinkih, ki izhajajo iz priznanja, preklicu priznanja, odstopanjih o najmanjšem obsegu in združitvah; |
| --- | --- |

(a)

posameznih ciljih, ki si jih take skupine in organizacije prizadevajo doseči, pravilih o združenju, priznanju, strukturi, pravni osebnosti, članstvu, obsegu, odgovornosti in dejavnosti takšnih skupin in organizacij, učinkih, ki izhajajo iz priznanja, preklicu priznanja, odstopanjih o najmanjšem obsegu in združitvah;

| (b) | razširitvi nekaterih pravil medpanožnih organizacij na nečlane; |
| --- | --- |

(b)

razširitvi nekaterih pravil medpanožnih organizacij na nečlane;

| (c) | nadnacionalnih organizacijah proizvajalcev in nadnacionalnih združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z upravno pomočjo, ki jo pri nadnacionalnem sodelovanju zagotovijo zadevni pristojni organi; |
| --- | --- |

(c)

nadnacionalnih organizacijah proizvajalcev in nadnacionalnih združenjih organizacij proizvajalcev, vključno z upravno pomočjo, ki jo pri nadnacionalnem sodelovanju zagotovijo zadevni pristojni organi;

| (d) | zunanjem izvajanju dejavnosti in zagotavljanju tehničnih sredstev s strani organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

zunanjem izvajanju dejavnosti in zagotavljanju tehničnih sredstev s strani organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev;

| (e) | minimalnem obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(e)

minimalnem obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev;

| (f) | odstopanjih od zahtev iz členov 209, 210 in 212; |
| --- | --- |

(f)

odstopanjih od zahtev iz členov 209, 210 in 212;

| (g) | sankcije za neizpolnjevanje meril o priznanju. |
| --- | --- |

(g)

sankcije za neizpolnjevanje meril o priznanju.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem poglavjem, zlasti o

| (a) | uradnem obveščanju, ki ga opravljajo države članice; |
| --- | --- |

(a)

uradnem obveščanju, ki ga opravljajo države članice;

| (b) | zahtevkih za priznanje za organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

zahtevkih za priznanje za organizacijo proizvajalcev;

| (c) | izvajanju načrtov za priznanje s strani skupin proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

izvajanju načrtov za priznanje s strani skupin proizvajalcev;

| (d) | razširitvi priznanja; |
| --- | --- |

(d)

razširitvi priznanja;

| (e) | pregledih in preverjanjih. |
| --- | --- |

(e)

pregledih in preverjanjih.

DEL III

TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 231

Splošna načela

Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali v določbah, sprejetih v skladu z njo, je v trgovini s tretjimi državami prepovedano:

| (a) | obračunavanje dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine; |
| --- | --- |

(a)

obračunavanje dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine;

| (b) | uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakovrednim učinkom. |
| --- | --- |

(b)

uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakovrednim učinkom.

Člen 232

Kombinirana nomenklatura

Splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (48) (v nadaljnjem besedilu "kombinirana nomenklatura") in posebna pravila za njeno uporabo se uporabljajo za tarifno razvrstitev proizvodov, ki jih zajema ta uredba. Tarifna nomenklatura, ki temelji na uporabi te uredbe, vključno, odvisno od primera, z opredelitvami iz Priloge III in dela II Priloge XII, se vključi v skupno carinsko tarifo.

POGLAVJE II

Uvoz

Oddelek I

Uvozna dovoljenja

Člen 233

Uvozna dovoljenja

Brez poseganja v primere, pri katerih se uvozna dovoljenja zahtevajo v skladu s to uredbo, se ob upoštevanju potrebe po uvoznih dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov lahko zahteva predložitev uvoznega dovoljenja za uvoz v Unijo enega ali več proizvodov iz naslednjih sektorjev:

| (a) | žit; |
| --- | --- |

(a)

žit;

| (b) | riža; |
| --- | --- |

(b)

riža;

| (c) | sladkorja; |
| --- | --- |

(c)

sladkorja;

| (d) | semen; |
| --- | --- |

(d)

semen;

| (e) | oljčnega olja in namiznih oljk, glede na proizvode z oznakami KN 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 in 1522 00 39; |
| --- | --- |

(e)

oljčnega olja in namiznih oljk, glede na proizvode z oznakami KN 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 in 1522 00 39;

| (f) | lana in konoplje, za konopljo; |
| --- | --- |

(f)

lana in konoplje, za konopljo;

| (g) | sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(g)

sadja in zelenjave;

| (h) | predelanega sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(h)

predelanega sadja in zelenjave;

| (i) | banan; |
| --- | --- |

(i)

banan;

| (j) | vina; |
| --- | --- |

(j)

vina;

| (k) | živih rastlin; |
| --- | --- |

(k)

živih rastlin;

| (l) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(l)

govejega in telečjega mesa;

| (m) | mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(m)

mleka in mlečnih izdelkov;

| (n) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(n)

prašičjega mesa;

| (o) | ovčjega in kozjega mesa; |
| --- | --- |

(o)

ovčjega in kozjega mesa;

| (p) | jajc; |
| --- | --- |

(p)

jajc;

| (q) | perutnine; |
| --- | --- |

(q)

perutnine;

| (r) | etilnega alkohola kmetijskega porekla. |
| --- | --- |

(r)

etilnega alkohola kmetijskega porekla.

Člen 234

Izdaja dovoljenj

Uvozna dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju ne glede na to, kje v Uniji ima sedež, razen če ni določeno drugače s katerim drugim aktom, sprejetim v skladu s členom 43(2) Pogodbe, in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo tega poglavja.

Člen 235

Veljavnost

Uvozna dovoljenja veljajo v celotni Skupnosti.

Člen 236

Varščina

1.   Razen kadar Komisija z delegiranimi akti na podlagi člena 238 ne določi drugače, se dovoljenja izdajo na podlagi položene varščine, ki jamči, da bodo proizvodi uvoženi v obdobju veljavnosti dovoljenja.

2.   Razen v primeru višje sile se varščina zaseže v celoti ali delno, če uvoz v obdobju veljavnosti uvoznega dovoljenja ni bil izveden ali je bil samo delno izveden.

Člen 237

Posebna varščina v vinskem sektorju

1.   Pri soku in moštu, ki se uvrstita v oznake KN 2009 61, 2009 69 in 2204 30, pri katerih je uporaba skupne carinske tarife odvisna od uvozne cene proizvoda, se dejanski znesek cene preverja s pregledovanjem vsake pošiljke ali s pavšalno uvozno vrednostjo, ki jo Komisija izračuna z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  na podlagi ravni cen za te proizvode v državah porekla.

Kadar je prijavljena vstopna cena pošiljke višja od pavšalne uvozne vrednosti, če se ta uporablja, povečane za maržo, ki jo sprejme Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  , ki ne sme preseči pavšalne vrednosti za več kakor 10 %, je treba položiti varščino, ki je enaka uvoznim dajatvam, določenim na podlagi pavšalne uvozne vrednosti.

Če uvozna cena pošiljke ni prijavljena, je uporaba skupne carinske tarife odvisna od pavšalne uvozne vrednosti ali uporabe ustreznih carinskih predpisov pod pogoji, ki jih določi Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  .

2.   Če se za uvožene proizvode uporabljajo odstopanja, sprejeta v skladu s členom 43(2) Pogodbe, iz točke 5 oddelka B ali C dela II Priloge XIII, položijo uvozniki v času sprostitve blaga v prosti promet varščino za te proizvode pri imenovanih carinskih organih. Varščina se sprosti, potem ko uvoznik v zadovoljstvo carinskih organov države članice predloži dokaz o sprostitvi proizvodov v prost promet ali dokaz, da je bil mošt predelan v grozdni sok, uporabljen za druge proizvode zunaj vinskega sektorja ali ustrezno označen, če je bil predelan v vino.

Člen 238

Prenos pooblastil

1.   Zaradi upoštevanja razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in, če je za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov to potrebno, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi:

| (a) | seznam proizvodov iz sektorjev, določenih v členu 233, za katere je treba predložiti uvozno dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

seznam proizvodov iz sektorjev, določenih v členu 233, za katere je treba predložiti uvozno dovoljenje;

| (b) | primere in okoliščine, v katerih se predložitev uvoznega dovoljenja ne zahteva, in temeljijo zlasti na carinskem statusu zadevnih proizvodov, trgovinskih ureditvah, ki jih je treba spoštovati, namenih dejavnosti, pravnem statusu vlagatelja in zadevnih količinah. |
| --- | --- |

(b)

primere in okoliščine, v katerih se predložitev uvoznega dovoljenja ne zahteva, in temeljijo zlasti na carinskem statusu zadevnih proizvodov, trgovinskih ureditvah, ki jih je treba spoštovati, namenih dejavnosti, pravnem statusu vlagatelja in zadevnih količinah.

2.   Zaradi opredelitve glavnih elementov sistema uvoznih dovoljenj lahko komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | opredeli pravice in obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja, njegove pravne učinke, vključno z možnostjo odstopanja od spoštovanja obveznosti uvažanja, ter označevanja porekla in izvora, kjer je to obvezno; |
| --- | --- |

(a)

opredeli pravice in obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja, njegove pravne učinke, vključno z možnostjo odstopanja od spoštovanja obveznosti uvažanja, ter označevanja porekla in izvora, kjer je to obvezno;

| (b) | zagotovi, da je za izdajo dovoljenja ali sprostitev v prost promet treba predložiti dokument, ki ga izda tretja država ali subjekt, ki med drugim potrjuje značilnosti porekla, pristnosti in kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je za izdajo dovoljenja ali sprostitev v prost promet treba predložiti dokument, ki ga izda tretja država ali subjekt, ki med drugim potrjuje značilnosti porekla, pristnosti in kakovosti proizvodov;

| (c) | sprejme pravila, ki se uporabijo za prenos dovoljenja ali po potrebi za omejitve za takšen prenos; |
| --- | --- |

(c)

sprejme pravila, ki se uporabijo za prenos dovoljenja ali po potrebi za omejitve za takšen prenos;

| (d) | sprejme pravila, potrebna za zanesljivost in učinkovitost sistema dovoljenj, ter okoliščine, v katerih je potrebna posebna upravna pomoč med državami članicami za preprečitev ali obravnavanje goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

sprejme pravila, potrebna za zanesljivost in učinkovitost sistema dovoljenj, ter okoliščine, v katerih je potrebna posebna upravna pomoč med državami članicami za preprečitev ali obravnavanje goljufij in nepravilnosti;

| (e) | opredeli primere in okoliščine, v katerih se položitev varščine ne zahteva. |
| --- | --- |

(e)

opredeli primere in okoliščine, v katerih se položitev varščine ne zahteva.

Člen 239

Izvedbena pooblastila

Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom, vključno s pravili o:

| (a) | vložitvi zahtevkov ter izdajo dovoljenj in njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(a)

vložitvi zahtevkov ter izdajo dovoljenj in njihovo uporabo;

| (b) | obdobju veljavnosti dovoljenja in znesku položene varščine; |
| --- | --- |

(b)

obdobju veljavnosti dovoljenja in znesku položene varščine;

| (c) | dokazilih, ki pričajo, da so izpolnjene zahteve, povezane z uporabo dovoljenj; |
| --- | --- |

(c)

dokazilih, ki pričajo, da so izpolnjene zahteve, povezane z uporabo dovoljenj;

| (d) | izdaji nadomestnih dovoljenj in dvojnih dovoljenj; |
| --- | --- |

(d)

izdaji nadomestnih dovoljenj in dvojnih dovoljenj;

| (e) | obravnavi dovoljenj s strani držav članic in izmenjavi informacij, potrebnih za upravljanje sistema. |
| --- | --- |

(e)

obravnavi dovoljenj s strani držav članic in izmenjavi informacij, potrebnih za upravljanje sistema.

Oddelek II

Uvozne dajatve in prelevmani

Člen 240

Uvozne dajatve

Razen če ta uredba ne določa drugače, se za proizvode iz člena 1 uporabljajo uvozne carinske stopnje skupne carinske tarife.

Člen 241

Izračun uvoznih dajatev za žita

1.   Ne glede na člen 240 je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90, razen hibridov za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za take proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena c.i.f., ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa navedena dajatev ne sme presegati običajne stopnje dajatve, kakor je bila določena na podlagi kombinirane nomenklature.

2.   Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  za proizvode iz odstavka 1 tega člena izračuna uvozne dajatve iz odstavka 1 na podlagi redno določene reprezentativne uvozne cene c.i.f.

Člen 242

Izračun uvoznih dajatev za oluščeni riž

1.   Ne glede na člen 240 pa uvozno dajatev za oluščeni riž pod oznako KN 1006 20 določi Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  v desetih dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja v skladu s točko 1 Priloge XV.

Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  določi novo veljavno dajatev, če izračuni, izvedeni na podlagi navedene priloge, kažejo na potrebo po spremembi dajatve. Do določitve nove veljavne dajatve se uporablja prej določena dajatev.

2.   Za izračun uvoza iz točke 1 Priloge XV se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za oluščeni riž pod oznako KN 1006 20 izdana v ustreznem referenčnem obdobju, razen uvoznih dovoljenj za riž basmati iz člena 243.

3.   Letna referenčna količina je 449 678 ton. Delna referenčna količina za vsako tržno leto ustreza polovici letne referenčne količine.

Člen 243

Izračun uvoznih dajatev za oluščeni riž basmati

Ne glede na člen 240 so sorte oluščenega riža basmati z oznakama KN 1006 20 17 in 1006 20 98, določene v Prilogi XVI, upravičene do stopnje uvozne dajatve nič, pod pogoji, ki jih Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejme na podlagi členov 249 in 250.

Člen 244

Izračun uvoznih dajatev za brušeni riž

1.   Ne glede na člen 240 pa uvozno dajatev za manj brušeni ali dobro brušeni riž pod oznako KN 1006 30 določi Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  v desetih dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja v skladu s točko 2 Priloge XV.

Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  določi novo veljavno dajatev, če izračuni, izvedeni na podlagi navedene priloge, kažejo na potrebo po spremembi dajatve. Do določitve nove veljavne dajatve se uporablja prej določena dajatev.

2.   Za izračun uvoza iz točke 2 Priloge XV se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za manj brušeni ali dobro brušeni riž pod oznako KN 1006 30 izdana v ustreznem referenčnem obdobju.

Člen 245

Izračun uvoznih dajatev za lomljeni riž

Ne glede na člen 240 je uvozna dajatev za lomljeni riž z oznako KN 1006 40 00 določena na 65 EUR na tono.

Člen 246

Sistem vhodnih cen za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave

1.   Če je uporaba carinskih stopenj iz skupne carinske tarife odvisna od vhodne cene uvožene pošiljke, se preveri verodostojnost te cene z uporabo pavšalne uvozne vrednosti, ki jo izračuna Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  po proizvodih in poreklu na podlagi ponderiranega povprečja cen za proizvod na reprezentativnih uvoznih trgih držav članic oziroma, kadar je to potrebno, na drugih trgih.

Vendar pa lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme posebne določbe za preverjanje vhodne cene proizvodov, uvoženih prvenstveno za predelavo.

2.   Če je deklarirana vhodna cena za zadevno pošiljko višja od pavšalne uvozne vrednosti, povečane za maržo, ki jo z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi Komisija, ki pa ne sme presegati pavšalne vrednosti za več kakor 10 %, se zahteva varščina v višini uvoznih dajatev, določenih na podlagi pavšalne uvozne vrednosti.

3.   Če se vhodna cena zadevne pošiljke ne deklarira v času carinskega postopka, je uporabljena carinska stopnja iz skupne carinske tarife odvisna od pavšalne uvozne vrednosti, ali pa se določi z uporabo ustreznih določb iz carinske zakonodaje pod pogoji, ki jih z delegiranimi in izvedbenimi akti določi Komisija na podlagi členov 249 in 250.

Člen 247

Dodatne uvozne dajatve

1.   Komisija lahko izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi proizvode iz sektorjev žit, riža, sladkorja, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, svinjskega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutnine in banan kot tudi grozdnega soka in grozdnega mošta, za katere pri uvozu velja stopnja dajatev, določena v členih 240 do 246, dodatna uvozna dajatev se uporabi za preprečitev ali odpravo škodljivih učinkov na trgu Unije, ki bi lahko bili posledica navedenega uvoza, če:

| (a) | je uvoz izveden po ceni, ki je nižja od cene, ki jo Unija prijavi pri Svetovni trgovinski organizaciji (sprožitvena cena); ali |
| --- | --- |

(a)

je uvoz izveden po ceni, ki je nižja od cene, ki jo Unija prijavi pri Svetovni trgovinski organizaciji (sprožitvena cena); ali

| (b) | obseg uvoza v katerem koli letu presega določeno raven (sprožitveni obseg). |
| --- | --- |

(b)

obseg uvoza v katerem koli letu presega določeno raven (sprožitveni obseg).

Sprožitveni obseg temelji na možnosti dostopa do trga, opredeljenega, kadar je to ustrezno, kot uvoz v odstotkih ustrezne domače porabe v prejšnjih treh letih.

2.   Dodatnih uvoznih dajatev ni, kadar ni verjetno, da bi takšen uvoz povzročil motnje na trgu Unije, ali kadar bi bili učinki nesorazmerni glede na zastavljeni cilj.

3.   Za namen odstavka 1(a) se uvozne cene določijo na podlagi uvoznih cen c.i.f. zadevne pošiljke.

Uvozne cene c.i.f. se preverijo glede na reprezentativne cene za ta proizvod na svetovnem trgu ali za ta proizvod na uvoznem trgu Unije.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  določi reprezentativne cene in sprožitvene obsege z namenom uporabe dodatnih uvoznih dajatev v okviru pravil, sprejetih na podlagi člena 250(d).

Člen 248

Opustitev uvoznih dajatev v sektorju sladkorja

Za zagotovitev zalog, potrebnih za proizvodnjo proizvodov iz člena 55(2), lahko Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  za nekatere količine v celoti ali delno opusti uporabo uvoznih dajatev pri naslednjih proizvodih:

| (a) | sladkorju pod oznako KN 1701; |
| --- | --- |

(a)

sladkorju pod oznako KN 1701;

| (b) | izoglukozi pod tarifnimi oznakami KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 in 1702 90 30. |
| --- | --- |

(b)

izoglukozi pod tarifnimi oznakami KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 in 1702 90 30.

Člen 249

Prenos pooblastil

1.   Zaradi zagotovitve, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme zahtevo za položitev varščine za uvoz posebnih vrst visokokakovostnih žit in riža basmati.

2.   Da se zagotovi pravilno delovanje režima za riž basmati, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  določi nadaljnje zahteve, ki jih morajo izvajalci izpolniti, da bi lahko vložili zahtevek za uvozno dovoljenje iz člena 243.

3.   Da se zagotovi upoštevanje posebnosti sektorja žit, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  določi minimalne zahteve za kakovost, ki so potrebne, da se lahko uporabi zmanjšanje stopnje uvozne dajatve.

Člen 250

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme:

| (a) | za člen 241:






  (i) | navedbe cen, ki jih je treba upoštevati; |
| --- | --- | --- |

(a)

za člen 241:

(i)

navedbe cen, ki jih je treba upoštevati;

| (ii) | možnost, kadar je za posamezne primere potrebno, da se izvajalcem omogoči izvedeti znesek veljavne dajatve pred prispetjem zadevnih pošiljk; |
| --- | --- |

(ii)

možnost, kadar je za posamezne primere potrebno, da se izvajalcem omogoči izvedeti znesek veljavne dajatve pred prispetjem zadevnih pošiljk;

| (b) | pravila, potrebna za preverjanje pravilne uporabe dajatev iz člena 243, da se preverijo značilnosti in kakovost uvoženih proizvodov, ter ukrepe, ki jih je treba sprejeti za posebne težave, ki nastanejo pri uporabi režima; |
| --- | --- |

(b)

pravila, potrebna za preverjanje pravilne uporabe dajatev iz člena 243, da se preverijo značilnosti in kakovost uvoženih proizvodov, ter ukrepe, ki jih je treba sprejeti za posebne težave, ki nastanejo pri uporabi režima;

| (c) | za člen 246, pravila o izračunu pavšalne uvozne vrednosti, poročanju cen, opredelitvi reprezentativnih trgov in vhodni ceni; |
| --- | --- |

(c)

za člen 246, pravila o izračunu pavšalne uvozne vrednosti, poročanju cen, opredelitvi reprezentativnih trgov in vhodni ceni;

| (d) | za člen 247: nadaljnja pravila, potrebna za uporabo odstavka 1 navedenega člena; |
| --- | --- |

(d)

za člen 247: nadaljnja pravila, potrebna za uporabo odstavka 1 navedenega člena;

| (e) | določbe za preverjanje značilnosti in kakovosti uvoženih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

določbe za preverjanje značilnosti in kakovosti uvoženih proizvodov.

Oddelek III

Upravljanje uvoznih kvot

Člen 251

Tarifne kvote

1.   Tarifne kvote za uvoz proizvodov iz člena 1, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, ali iz katerega koli drugega akta, sprejetega v skladu s členom 43(2) Pogodbe, odpre in upravlja Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti na podlagi členov 253, 254 in 255.

2.   Tarifne kvote se upravljajo na način, s katerim se prepreči vsakršno razlikovanje med zadevnimi izvajalci, tako da se uporabi ena izmed naslednjih metod, kombinacija teh metod ali druga ustrezna metoda:

| (a) | metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vložitve zahtevkov (načelo "kdor prvi pride, prvi melje"); |
| --- | --- |

(a)

metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vložitve zahtevkov (načelo "kdor prvi pride, prvi melje");

| (b) | metoda razdelitve v sorazmerju z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov ("metoda hkratnega preverjanja"); |
| --- | --- |

(b)

metoda razdelitve v sorazmerju z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov ("metoda hkratnega preverjanja");

| (c) | metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov ("metoda tradicionalnih/novih gospodarskih subjektov"). |
| --- | --- |

(c)

metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov ("metoda tradicionalnih/novih gospodarskih subjektov").

3.   Sprejeta metoda upravljanja upošteva, kadar je ustrezno, potrebe za oskrbo trga Unije in potrebo po ohranitvi uravnoteženosti navedenega trga.

Člen 252

Posebna pravila

1.   Glede na uvozno kvoto 54 703 ton zamrznjenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0202 20 30, 0202 30 in 0206 29 91 ter je namenjeno za predelavo, lahko Evropski parlament in Svet, ki ravnata v skladu s postopkom iz člena 43(2) Pogodbe, določi, da cela kvota ali del kvote obsega enakovredne količine kakovostnega mesa, pri tem pa uporabi pretvorbeni faktor 4,375.

2.   Pri tarifni kvoti za uvoz v Španijo v količini 2 000 000 ton koruze in 300 000 ton sirka ter tarifni kvoti za uvoz na Portugalsko v količini 500 000 ton koruze pa pravila iz člena 253 vključujejo tudi določbe, potrebne za realizacijo uvoza v okviru tarifne kvote in po potrebi za javno skladiščenje količin, ki jih uvozijo plačilne agencije zadevnih držav članic, in za njihovo prodajo na trgu teh držav članic.

Člen 253

Prenos pooblastil

1.   Da se zagotovi pošten dostop do razpoložljivih količin in enakopravna obravnava izvajalcev v okviru uvozne tarifne kvote, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | določi pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka v okviru uvozne tarifne kvote; zadevne določbe lahko zahtevajo minimalne izkušnje pri trgovanju s tretjimi državami in pridruženimi ozemlji ali izkušnje v predelovalni industriji, ki so izražene z minimalno količino in obdobjem v navedenem tržnem sektorju; navedene določbe lahko vključujejo posebna pravila, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in veljavnim praksam v zadevnem sektorju, zlasti v zvezi z uporabami in potrebami predelovalne industrije; |
| --- | --- |

(a)

določi pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka v okviru uvozne tarifne kvote; zadevne določbe lahko zahtevajo minimalne izkušnje pri trgovanju s tretjimi državami in pridruženimi ozemlji ali izkušnje v predelovalni industriji, ki so izražene z minimalno količino in obdobjem v navedenem tržnem sektorju; navedene določbe lahko vključujejo posebna pravila, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in veljavnim praksam v zadevnem sektorju, zlasti v zvezi z uporabami in potrebami predelovalne industrije;

| (b) | sprejme določbe za prenos pravic med izvajalci in po potrebi omejitve za prenos znotraj upravljanja uvoznih tarifnih kvot. |
| --- | --- |

(b)

sprejme določbe za prenos pravic med izvajalci in po potrebi omejitve za prenos znotraj upravljanja uvoznih tarifnih kvot.

2.   Da se zagotovi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, in uporaba sporazumov in obveznosti Unije, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | odloči, da je za sodelovanje pri uvozni tarifni kvoti treba položiti varščino; |
| --- | --- |

(a)

odloči, da je za sodelovanje pri uvozni tarifni kvoti treba položiti varščino;

| (b) | sprejme pravila, potrebna za zanesljivost in učinkovitost sistema dovoljenj, zlasti v primerih, kjer je potrebna posebna upravna pomoč med državami članicami; vključno z

  ter
  določbe, ki vzpostavljajo obveznost držav članic o uradnem sporočanju podatkov in informacij; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila, potrebna za zanesljivost in učinkovitost sistema dovoljenj, zlasti v primerih, kjer je potrebna posebna upravna pomoč med državami članicami; vključno z

  ter
  določbe, ki vzpostavljajo obveznost držav članic o uradnem sporočanju podatkov in informacij;

| (c) | sprejme pravila za preprečevanje goljufij in nepravilnosti, med drugim plačevanje posebnih kazni, izključitev zadevnih izvajalcev iz sodelovanja v tarifnih kvotah, sorazmerno z ugotovljenimi goljufijami in nepravilnostmi. |
| --- | --- |

(c)

sprejme pravila za preprečevanje goljufij in nepravilnosti, med drugim plačevanje posebnih kazni, izključitev zadevnih izvajalcev iz sodelovanja v tarifnih kvotah, sorazmerno z ugotovljenimi goljufijami in nepravilnostmi.

Člen 254

Izvedbena pooblastila

1.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  zagotovi:

| (a) | letne tarifne kvote, po potrebi ustrezno porazdeljene čez vse leto, in določi metodo upravljanja, ki jo je treba uporabljati. |
| --- | --- |

(a)

letne tarifne kvote, po potrebi ustrezno porazdeljene čez vse leto, in določi metodo upravljanja, ki jo je treba uporabljati.

| (b) | pravila o uporabi posebnih določb, opredeljenih v sporazumu ali aktu, ki sprejema uvozni režim, po potrebi zlasti glede:






  (i) | jamstev, ki zajemajo naravo, izvor in poreklo proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(b)

pravila o uporabi posebnih določb, opredeljenih v sporazumu ali aktu, ki sprejema uvozni režim, po potrebi zlasti glede:

(i)

jamstev, ki zajemajo naravo, izvor in poreklo proizvoda;

| (ii) | priznanja dokumenta, ki se uporabi za preveritev jamstev iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

priznanja dokumenta, ki se uporabi za preveritev jamstev iz točke (i);

| (iii) | predložitev dokumenta, ki ga izda država izvoznica; |
| --- | --- |

(iii)

predložitev dokumenta, ki ga izda država izvoznica;

| (iv) | namembnega kraja in uporabe proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

namembnega kraja in uporabe proizvodov;

| (c) | obdobja veljavnosti dovoljenj ali odobritev; |
| --- | --- |

(c)

obdobja veljavnosti dovoljenj ali odobritev;

| (d) | zneskov varščine; |
| --- | --- |

(d)

zneskov varščine;

| (e) | pravil o objavljanju informacij in sporočil. |
| --- | --- |

(e)

pravil o objavljanju informacij in sporočil.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi:

| (a) | uporabo dovoljenj in po potrebi posebna pravila, zlasti v zvezi s pogoji, pod katerimi se vložijo zahtevki

  postopki za vlaganje zahtevkov
  za uvoz in dovoljenja

  izdajo dovoljenj
  za tarifne kvote; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(a)

uporabo dovoljenj in po potrebi posebna pravila, zlasti v zvezi s pogoji, pod katerimi se vložijo zahtevki

  postopki za vlaganje zahtevkov
  za uvoz in dovoljenja

  izdajo dovoljenj
  za tarifne kvote; [Sprememba 30]

| (b) | spremljanje uvoznega režima. |
| --- | --- |

(b)

spremljanje uvoznega režima.

Člen 255

Izvedbeni akti, ki jih je treba sprejeti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323

1.   Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323
  sprejme določbe za vodenje postopka za zagotovitev, da se količine, ki so na voljo v okviru uvozne tarifne kvote, ne presežejo, zlasti z določitvijo koeficientov dodelitve za vsak zahtevek, ko se dosežejo razpoložljive količine, zavrnitvijo nerešenih zahtevkov in po potrebi ustavitvijo vlaganja zahtevkov.

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323
  sprejme določbe za prerazporeditev neuporabljenih količin.

Oddelek IV

Posebne določbe za nekatere proizvode

Pododdelek I

Posebne določbe za uvoz za sektorja žit in riža

Člen 256

Uvoz mešanic različnih žit

Uvozna dajatev, ki se uporablja za mešanice, sestavljene iz žit pod točkama (a) in (b) dela I Priloge I, se oblikujejo:

| (a) | kadar je mešanica sestavljena iz dveh od takšnih žit, je uvozna dajatev tista, ki se uporablja za:






  (i) | sestavino, ki po teži prevladuje, kadar to žito pomeni 90 % teže mešanice; |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar je mešanica sestavljena iz dveh od takšnih žit, je uvozna dajatev tista, ki se uporablja za:

(i)

sestavino, ki po teži prevladuje, kadar to žito pomeni 90 % teže mešanice;

| (ii) | sestavino, za katero velja višja uvozna dajatev, kadar nobena od dveh sestavin ne pomeni najmanj 90 % teže mešanice; |
| --- | --- |

(ii)

sestavino, za katero velja višja uvozna dajatev, kadar nobena od dveh sestavin ne pomeni najmanj 90 % teže mešanice;

| (b) | kadar je mešanica sestavljena iz več kakor dveh takšnih žit in kadar pri več žitih vsako pomeni več kakor 10 % teže mešanice, se za mešanico uporablja najvišja uvozna dajatev za ta žita, tudi kadar je znesek uvozne dajatve enak za dve žiti ali več.
  Kadar le eno žito pomeni več kakor 10 % teže mešanice, se uporablja uvozna dajatev, ki velja za to žito; |
| --- | --- |

(b)

kadar je mešanica sestavljena iz več kakor dveh takšnih žit in kadar pri več žitih vsako pomeni več kakor 10 % teže mešanice, se za mešanico uporablja najvišja uvozna dajatev za ta žita, tudi kadar je znesek uvozne dajatve enak za dve žiti ali več.

Kadar le eno žito pomeni več kakor 10 % teže mešanice, se uporablja uvozna dajatev, ki velja za to žito;

| (c) | v vseh primerih, ki niso zajeti v točkah (a) in (b), je uvozna dajatev enaka najvišji od uvoznih dajatev za žita, ki sestavljajo zadevno mešanico, tudi kadar je znesek uvozne dajatve enak za dve žiti ali več. |
| --- | --- |

(c)

v vseh primerih, ki niso zajeti v točkah (a) in (b), je uvozna dajatev enaka najvišji od uvoznih dajatev za žita, ki sestavljajo zadevno mešanico, tudi kadar je znesek uvozne dajatve enak za dve žiti ali več.

Člen 257

Uvoz mešanic žit in riža

Za mešanice, sestavljene iz enega žita ali več iz točk (a) in (b) dela I Priloge I, ter iz enega proizvoda ali več iz točk (a) in (b) dela II Priloge I, je uvozna dajatev tista, ki se uporablja za sestavino ali proizvod, za katero(-ega) velja najvišja uvozna dajatev.

Člen 258

Uvoz mešanic riža

Za mešanice, sestavljene bodisi iz riža, ki se ga lahko uvrsti v več različnih skupin ali stopenj predelave, bodisi iz riža, ki se ga lahko uvrsti v eno ali več različnih skupin ali stopenj predelave, in iz lomljenega riža, je uvozna dajatev tista, ki se uporablja za:

| (a) | sestavino, ki po teži prevladuje, kadar ta sestavina pomeni vsaj 90 % teže mešanice, |
| --- | --- |

(a)

sestavino, ki po teži prevladuje, kadar ta sestavina pomeni vsaj 90 % teže mešanice,

| (b) | sestavino, za katero velja najvišja uvozna dajatev, kadar nobena sestavina ne pomeni vsaj 90 % teže mešanice. |
| --- | --- |

(b)

sestavino, za katero velja najvišja uvozna dajatev, kadar nobena sestavina ne pomeni vsaj 90 % teže mešanice.

Člen 259

Uporaba tarifne razvrstitve

Kadar te metode določanja uvozne dajatve iz členov 256, 257 in 258 ni mogoče uporabiti, je dajatev za mešanice iz navedenih členov, dajatev, ki je določena s carinsko tarifo teh mešanic.

Pododdelek II

Uvozni režim za sladkor

Člen 260

Tradicionalna potreba po dobavi za prečiščevanje

1.   Tradicionalna potreba po dobavi sladkorja za prečiščevanje je v Uniji določena na količino 2 489 735 ton na tržno leto, izraženo v belem sladkorju.

2.   Edini predelovalni obrat sladkorne pese delujoč v letu 2005 na Portugalskem se šteje za stalno rafinerijo.

3.   Uvozna dovoljenja za sladkor za prečiščevanje se izdajo le stalnim rafinerijam pod pogojem, da zadevne količine ne presegajo količin, ki se lahko uvozijo v okviru tradicionalne potrebe po dobavi iz odstavka 1. Dovoljenja je mogoče prenesti le med stalnimi rafinerijami, veljajo pa do konca tržnega leta, za katero so bila izdana.

Ta odstavek se uporablja za prve tri mesece vsakega tržnega leta.

Člen 261

Prenos pooblastil

Da se zagotovi, da se uvožen sladkor, namenjen za prečiščevanje, prečisti v skladu s tem pododdelkom, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme:

| (a) | nekatere opredelitve za delovanje uvoznih režimov iz člena 260; |
| --- | --- |

(a)

nekatere opredelitve za delovanje uvoznih režimov iz člena 260;

| (b) | pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka za uvozno dovoljenje, vključno s predložitvijo varščine; |
| --- | --- |

(b)

pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka za uvozno dovoljenje, vključno s predložitvijo varščine;

| (c) | pravila o naloženih upravnih kaznih. |
| --- | --- |

(c)

pravila o naloženih upravnih kaznih.

Člen 262

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme potrebna pravila o dokazilih in dokumentih, ki jih je treba predložiti v zvezi z uvoznimi zahtevami in obveznostmi za izvajalce, zlasti stalne rafinerije.

Pododdelek III

Posebne določbe za uvoz konoplje

Člen 263

Uvoz konoplje

1.   Naslednji proizvodi se lahko uvozijo v Unijo samo, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | surova prava konoplja pod oznako KN 5302 10 00, ki izpolnjuje pogoje iz člena 39 Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(a)

surova prava konoplja pod oznako KN 5302 10 00, ki izpolnjuje pogoje iz člena 39 Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (b) | semena različnih vrst konoplje za setev pod oznako KN ex 1207 99 15, mora spremljati dokazilo, da vsebnost tetrahidrokanabinola ne presega vrednosti, ki je določena v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(b)

semena različnih vrst konoplje za setev pod oznako KN ex 1207 99 15, mora spremljati dokazilo, da vsebnost tetrahidrokanabinola ne presega vrednosti, ki je določena v skladu s členom 39 Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (c) | semena konoplje, ki niso namenjena setvi in spadajo pod oznako KN 1207 99 91, uvažajo le uvozniki, ki jim je dovoljenje izdala država članica, da se zagotovi, da takšna semena niso namenjena za setev. |
| --- | --- |

(c)

semena konoplje, ki niso namenjena setvi in spadajo pod oznako KN 1207 99 91, uvažajo le uvozniki, ki jim je dovoljenje izdala država članica, da se zagotovi, da takšna semena niso namenjena za setev.

2.   Brez poseganja v posebne določbe, ki jih lahko sprejme Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 318, se ob uvozu v Unijo proizvodov iz odstavka 1(a) in (b) tega člena opravijo pregledi, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 tega člena.

3.   Ta člen se uporablja ne glede na najbolj omejevalne določbe, ki jih sprejmejo države članice skladno s Pogodbo in obveznostmi, ki temeljijo na Sporazumu STO o kmetijstvu.

Pododdelek IV

Posebne določbe za uvoz hmelja

Člen 264

Uvoz hmelja

1.   Proizvodi iz sektorja hmelja, se lahko uvozijo iz tretjih držav samo, če so njihovi standardi kakovosti vsaj enakovredni standardom kakovosti, sprejetim za podobne proizvode, obrane v Uniji ali pridobljene iz takih proizvodov.

2.   Za proizvode velja, da ustrezajo standardu iz odstavka 1, če jih spremlja potrdilo, ki so ga izdali organi države porekla, in je priznano kot enakovredno certifikatu iz člena 117 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Za hmelj v prahu, hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina, ekstrakt hmelja in mešane proizvode iz hmelja se potrdilo lahko prizna za enakovrednega certifikatu samo, če vsebnost alfa kislin v teh proizvodih ni nižja od vsebnosti teh kislin v hmelju, iz katerega so bili pridobljeni.

3.   Da bi se upravno breme zmanjšalo, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi pogoje, pod katerimi obveznosti, povezane s potrdilom o enakovrednosti in označevanjem, ne veljajo.

4.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme pravila, povezana s tem členom, vključno s pravili o priznanju potrdil o enakovrednosti in preverjanju uvoza hmelja.

Oddelek V

Zaščitni ukrepi in aktivno oplemenitenje

Člen 265

Zaščitni ukrepi

1.   Komisija uvede zaščitne ukrepe za uvoz v Unijo glede na odstavek 3 tega člena in v skladu z uredbama Sveta (ES) št. 260/2009 (49) in (ES) št. 625/2009 (50).

2.   Če ni drugače določeno s katerim koli drugim aktom Evropskega parlamenta in Sveta ter katerim koli drugim aktom Sveta, Komisija skladno z odstavkom 3 tega člena uvede zaščitne ukrepe za uvoz v Unijo, ki so predvideni z mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi v skladu s členom 218 Pogodbe.

3.   Komisija lahko na zahtevo države članice ali lastno pobudo z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme ukrepe iz odstavkov 1 in 2. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odločiti v petih delovnih dneh po prejemu zahteve. V nujnih primerih Komisija sprejme odločitev v skladu s členom 323(2).

Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.

4.   Komisija zaščitne ukrepe Unije, sprejete na podlagi odstavka 3, razveljavi ali spremeni z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  . V nujnih primerih Komisija v skladu s členom 323(2) sprejme odločitev.

Člen 266

Opustitev predelave in postopkov aktivnega oplemenitenja

1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  v primeru motenj na trgu Unije ali morebitnih motenj zaradi predelave ali postopkov aktivnega oplemenitenja na zahtevo države članice ali lastno pobudo v celoti ali delno opusti uporabo predelave ali postopkov aktivnega oplemenitenja za proizvode iz sektorjev žit, riža, sladkorja, oljčnega olja in namiznih oljk, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, vina, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutninskega mesa in etilnega alkohola kmetijskega porekla. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odločiti v petih delovnih dneh po prejemu zahteve. V nujnih primerih Komisija v skladu s členom 323(2) sprejme odločitev.

Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.

2.   V obsegu, ki je potreben za pravilno delovanje SUT, lahko Evropski parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 43(2) Pogodbe v celoti ali delno prepovesta uporabo postopkov aktivnega oplemenitenja za proizvode iz odstavka 1.

POGLAVJE III

Izvoz

Oddelek I

Izvozna dovoljenja

Člen 267

Izvozna dovoljenja

1.   Brez poseganja v primere, pri katerih se izvozna dovoljenja zahtevajo v skladu s to uredbo, se lahko ob upoštevanju potrebe po izvoznih dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje izvoza zadevnih proizvodov zahteva predložitev izvoznega dovoljenja za izvoz iz Unije enega ali več proizvodov iz naslednjih sektorjev:

| (a) | žit; |
| --- | --- |

(a)

žit;

| (b) | riža; |
| --- | --- |

(b)

riža;

| (c) | sladkorja; |
| --- | --- |

(c)

sladkorja;

| (d) | oljčnega olja in namiznih oljk, za oljčno olje iz točke (a) dela VII Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

oljčnega olja in namiznih oljk, za oljčno olje iz točke (a) dela VII Priloge I;

| (e) | sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(e)

sadja in zelenjave;

| (f) | predelanega sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(f)

predelanega sadja in zelenjave;

| (g) | vina; |
| --- | --- |

(g)

vina;

| (h) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(h)

govejega in telečjega mesa;

| (i) | mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(i)

mleka in mlečnih izdelkov;

| (j) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(j)

prašičjega mesa;

| (k) | ovčjega in kozjega mesa; |
| --- | --- |

(k)

ovčjega in kozjega mesa;

| (l) | jajc; |
| --- | --- |

(l)

jajc;

| (m) | perutnine; |
| --- | --- |

(m)

perutnine;

| (n) | etilnega alkohola kmetijskega porekla. |
| --- | --- |

(n)

etilnega alkohola kmetijskega porekla.

2.   Členi 234, 235 in 236 se uporabljajo smiselno.

Člen 268

Prenos pooblastil

1.   Zaradi upoštevanja razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in, če je to potrebno za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi:

| (a) | seznam proizvodov iz sektorjev, določenih v členu 267(1), za katere je treba predložiti izvozno dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

seznam proizvodov iz sektorjev, določenih v členu 267(1), za katere je treba predložiti izvozno dovoljenje;

| (b) | primere in okoliščine, v katerih se predložitev izvoznega dovoljenja ne zahteva, in temeljijo zlasti na carinskem statusu zadevnih proizvodov, namenih dejavnosti, pravnem statusu vlagatelja in zadevnih količinah. |
| --- | --- |

(b)

primere in okoliščine, v katerih se predložitev izvoznega dovoljenja ne zahteva, in temeljijo zlasti na carinskem statusu zadevnih proizvodov, namenih dejavnosti, pravnem statusu vlagatelja in zadevnih količinah.

2.   Zaradi opredelitve glavnih elementov sistema izvoznih dovoljenj lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | opredeli pravice in obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja, njegove pravne učinke, vključno z možnostjo odstopanja glede spoštovanja obveznosti izvažanja, ter označevanja porekla in izvora proizvodov, kjer je to obvezno; |
| --- | --- |

(a)

opredeli pravice in obveznosti, ki izhajajo iz dovoljenja, njegove pravne učinke, vključno z možnostjo odstopanja glede spoštovanja obveznosti izvažanja, ter označevanja porekla in izvora proizvodov, kjer je to obvezno;

| (b) | sprejme pravila, ki se uporabijo za prenos dovoljenja ali po potrebi za omejitve takšnega prenosa; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila, ki se uporabijo za prenos dovoljenja ali po potrebi za omejitve takšnega prenosa;

| (c) | sprejme pravila, potrebna za zanesljivost in učinkovitost sistema dovoljenj, ter okoliščine, v katerih je potrebna posebna upravna pomoč med državami članicami za preprečitev ali obravnavanje goljufij; |
| --- | --- |

(c)

sprejme pravila, potrebna za zanesljivost in učinkovitost sistema dovoljenj, ter okoliščine, v katerih je potrebna posebna upravna pomoč med državami članicami za preprečitev ali obravnavanje goljufij;

| (d) | opredeli primere in okoliščine, v katerih se položitev varščine ne zahteva. |
| --- | --- |

(d)

opredeli primere in okoliščine, v katerih se položitev varščine ne zahteva.

Člen 269

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom, vključno s pravili o:

| (a) | vložitvi zahtevkov ter izdaji dovoljenj in njihovi uporabi; |
| --- | --- |

(a)

vložitvi zahtevkov ter izdaji dovoljenj in njihovi uporabi;

| (b) | obdobju veljavnosti dovoljenj in znesku položene varščine; |
| --- | --- |

(b)

obdobju veljavnosti dovoljenj in znesku položene varščine;

| (c) | dokazilih, ki pričajo, da so izpolnjene zahteve, povezane z uporabo dovoljenj; |
| --- | --- |

(c)

dokazilih, ki pričajo, da so izpolnjene zahteve, povezane z uporabo dovoljenj;

| (d) | izdaji nadomestnih dovoljenj in dvojnih dovoljenj; |
| --- | --- |

(d)

izdaji nadomestnih dovoljenj in dvojnih dovoljenj;

| (e) | obravnavi dovoljenj s strani držav članic in izmenjavi informacij, potrebnih za upravljanje sistema. |
| --- | --- |

(e)

obravnavi dovoljenj s strani držav članic in izmenjavi informacij, potrebnih za upravljanje sistema.

Člen 270

Izvedbeni akti, ki jih je treba sprejeti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323

Komisija lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  omeji količine, za katere se lahko izdajo dovoljenja, zavrne zaprošene količine in ustavi vlaganje zahtevkov, da se omogoči upravljanje trga, kjer se zahtevajo večje količine.

Oddelek II

Izvozna nadomestila

Člen 271

Področje uporabe izvoznih nadomestil

1.   V obsegu, potrebnem, da se omogoči izvoz na podlagi kotacij ali cen na svetovnem trgu in v okviru omejitev, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Uniji krije z izvoznimi nadomestili za:

| (a) | proizvode, ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, iz naslednjih sektorjev:






  (i) | žit; |
| --- | --- | --- |

(a)

proizvode, ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, iz naslednjih sektorjev:

(i)

žit;

| (ii) | riža; |
| --- | --- |

(ii)

riža;

| (iii) | sladkorja, za proizvode iz točk (b), (c), (d) in (g) dela III Priloge I; |
| --- | --- |

(iii)

sladkorja, za proizvode iz točk (b), (c), (d) in (g) dela III Priloge I;

| (iv) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(iv)

govejega in telečjega mesa;

| (v) | mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

(v)

mleka in mlečnih izdelkov;

| (vi) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(vi)

prašičjega mesa;

| (vii) | jajc; |
| --- | --- |

(vii)

jajc;

| (viii) | perutnine; |
| --- | --- |

(viii)

perutnine;

| (b) | proizvode iz točke (a)(i), (ii), (iii), (v) in (vii), ki se izvozijo kot blago iz prilog XVII in XVIII. |
| --- | --- |

(b)

proizvode iz točke (a)(i), (ii), (iii), (v) in (vii), ki se izvozijo kot blago iz prilog XVII in XVIII.

Pri mleku in mlečnih izdelkih, ki se izvozijo kot proizvodi iz dela IV Priloge XVII, se lahko odobrijo izvozna nadomestila za proizvode iz točk (a) do (e) in točke (g) dela XVI Priloge I.

2.   Izvozna nadomestila za proizvode, ki se izvažajo kot predelano blago iz prilog XVII in XVIII, ne smejo biti višja od nadomestil, ki se uporabljajo za enake proizvode, izvožene brez nadaljnje predelave.

3.   Če je treba upoštevati posebnosti proizvodnje nekaterih žganih pijač, pridobljenih iz žit, vključno z njihovo dolgo dobo zorenja, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme določbe o proizvodih in izvajalcih, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil, zlasti

  kar zadeva
  opredelitve in lastnosti proizvodov, ter določitev koeficientov za izračun izvoznih nadomestil ob upoštevanju staranja zadevnih proizvodov.

4.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem členom, vključno s tehničnimi in postopkovnimi zahtevami za nacionalne preglede v zvezi s proizvodi iz odstavka 3.

5.   Komisija lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  določi koeficient, s katerim se prilagaja izvozno nadomestilo za proizvode iz odstavka 3 tega člena.

Člen 272

Razdelitev izvoznih nadomestil

Količine, ki se jih lahko izvaža z izvoznim nadomestilom, se dodeli na podlagi metode, ki:

| (a) | najbolj ustreza naravi proizvoda in stanju na zadevnem trgu in ki omogoča čim učinkovitejšo uporabo razpoložljivih sredstev, upoštevajoč učinkovitost in strukturo izvoza Unije, brez razlik med zadevnimi izvajalci ter zlasti med velikimi in majhnimi izvajalci; |
| --- | --- |

(a)

najbolj ustreza naravi proizvoda in stanju na zadevnem trgu in ki omogoča čim učinkovitejšo uporabo razpoložljivih sredstev, upoštevajoč učinkovitost in strukturo izvoza Unije, brez razlik med zadevnimi izvajalci ter zlasti med velikimi in majhnimi izvajalci;

| (b) | ob upoštevanju upravnih zahtev udeležencem na trgu povzroča najmanj administrativnih ovir; |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju upravnih zahtev udeležencem na trgu povzroča najmanj administrativnih ovir;

| (c) | prepreči vsakršno razlikovanje med zadevnimi izvajalci. |
| --- | --- |

(c)

prepreči vsakršno razlikovanje med zadevnimi izvajalci.

Člen 273

Določitev izvoznega nadomestila

1.   Izvozna nadomestila so enaka v vsej Uniji. Spreminjajo se lahko glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

2.   Ukrepe za določitev nadomestil sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe.

  Nadomestila določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a). Določi jih lahko:

| (a) | v rednih časovnih presledkih; |
| --- | --- |

(a)

v rednih časovnih presledkih;

| (b) | z razpisnimi postopki za žito, riž, sladkor ter mleko in mlečne izdelke. |
| --- | --- |

(b)

z razpisnimi postopki za žito, riž, sladkor ter mleko in mlečne izdelke.

Razen v primerih razpisnega postopka Komisija določi seznam proizvodov, za katere se dodeli izvozno nadomestilo, in višino izvoznih nadomestil vsaj enkrat na tri mesece. Vendar pa znesek nadomestila lahko ostane na isti ravni več kakor tri mesece, Komisija pa ga lahko po potrebi popravi v intervencijskem obdobju brez uporabe člena 323 na zahtevo države članice ali na svojo pobudo.

3.
     
  Pri določanju nadomestil za določen proizvod se upošteva eden ali več naslednjih vidikov:

| (a) | obstoječe razmere in prihodnja gibanja v zvezi s:










  (i) | cenami in razpoložljivostjo navedenega proizvoda na trgu Unije, |
| --- | --- | --- |

(a)

obstoječe razmere in prihodnja gibanja v zvezi s:

(i)

cenami in razpoložljivostjo navedenega proizvoda na trgu Unije,

| (ii) | cenami tega proizvoda na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

cenami tega proizvoda na svetovnem trgu;

| (b) | cilji skupne ureditve trga, ki naj bi zagotovili ravnovesje in naravno gibanje cen in trgovanje na tem trgu; |
| --- | --- |

(b)

cilji skupne ureditve trga, ki naj bi zagotovili ravnovesje in naravno gibanje cen in trgovanje na tem trgu;

| (c) | potreba po izogibanju motnjam, ki lahko povzročijo daljše neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu Unije; |
| --- | --- |

(c)

potreba po izogibanju motnjam, ki lahko povzročijo daljše neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu Unije;

| (d) | gospodarski vidiki predvidenega izvoza; |
| --- | --- |

(d)

gospodarski vidiki predvidenega izvoza;

| (e) | omejitve, ki so posledica sporazumov, sprejetih na podlagi člena 218 Pogodbe; |
| --- | --- |

(e)

omejitve, ki so posledica sporazumov, sprejetih na podlagi člena 218 Pogodbe;

| (f) | potreba po vzpostavitvi ravnovesja med uporabo osnovnih proizvodov Unije pri proizvodnji predelanega blaga za izvoz v tretje države in uporabo proizvodov iz tretjih držav, ki so vstopili na trg za namene oplemenitenja; |
| --- | --- |

(f)

potreba po vzpostavitvi ravnovesja med uporabo osnovnih proizvodov Unije pri proizvodnji predelanega blaga za izvoz v tretje države in uporabo proizvodov iz tretjih držav, ki so vstopili na trg za namene oplemenitenja;

| (g) | najugodnejši stroški dajanja na trg in prevoza s trgov Unije do pristanišč Unije ali drugih točk izvoza, skupaj s stroški pošiljanja v ciljne države; |
| --- | --- |

(g)

najugodnejši stroški dajanja na trg in prevoza s trgov Unije do pristanišč Unije ali drugih točk izvoza, skupaj s stroški pošiljanja v ciljne države;

| (h) | povpraševanje na trgu Unije; |
| --- | --- |

(h)

povpraševanje na trgu Unije;

| (i) | v sektorjih prašičjega mesa, jajc in perutnine razlika med cenami v Uniji in cenami na svetovnem trgu za količino žitne krme, ki je potrebna za proizvodnjo proizvodov v teh sektorjih v Uniji. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(i)

v sektorjih prašičjega mesa, jajc in perutnine razlika med cenami v Uniji in cenami na svetovnem trgu za količino žitne krme, ki je potrebna za proizvodnjo proizvodov v teh sektorjih v Uniji. [Sprememba 31]

Člen 273a

Posebni ukrepi za izvozna nadomestila za žito in riž

1.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a), določi korekcijski znesek, ki se uporablja za izvozna nadomestila, določena za sektorja žit in riža. Komisija lahko po potrebi z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe člena 323, spremeni korekcijske zneske.

Prvi pododstavek se lahko uporablja za proizvode iz sektorjev žit in riža, ki se izvozijo kot blago iz Priloge XVII.

2.
     
  V prvih treh mesecih tržnega leta se za izvoz slada, ki lahko izvira iz skladiščenja na koncu predhodnega tržnega leta ali je pridobljen iz ječmena, ki je bil takrat na zalogi, uporabi nadomestilo, ki bi se uporabljalo za zadevno izvozno dovoljenje za izvoz v zadnjem mesecu predhodnega tržnega leta.

3.
     
  Komisija lahko v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a) glede na morebitne spremembe v višini intervencijske cene prilagodi nadomestilo za proizvode iz točk (a) in (b) dela I Priloge I, uvedeno v skladu s členom 274(2).

Prvi pododstavek se lahko v celoti ali delno uporablja za proizvode iz točk (c) in (d) dela I Priloge I ter za proizvode iz dela I Priloge I, ki se izvozijo kot blago iz dela I Priloge XVII. V tem primeru Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a) popravi prilagoditev iz prvega pododstavka z uporabo koeficienta, ki izraža razmerje med količino osnovnega proizvoda in njegovo količino, vsebovano v predelanem proizvodu, ki se izvozi ali se uporabi v izvoženem blagu. [Sprememba 32]

Člen 274

Dodelitev izvoznih nadomestil

1.   Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 271(1)(a), ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, se lahko odobrijo samo na podlagi vloge za izvozno dovoljenje in predloženega izvoznega dovoljenja.

2.   Nadomestilo, ki se uporablja za proizvode iz odstavka 1, je tisto nadomestilo, ki se uporablja na dan zahtevka za dovoljenje, ali, odvisno od primera, nadomestilo, določeno v zadevnem razpisnem postopku, pri diferenciranem nadomestilu pa tisto nadomestilo, ki se uporablja na isti dan:

| (a) | za kraj namembnosti, ki je naveden na dovoljenju, ali |
| --- | --- |

(a)

za kraj namembnosti, ki je naveden na dovoljenju, ali

| (b) | kadar je to ustrezno, za dejanski namembni kraj, če se ta razlikuje od namembnega kraja, navedenega na dovoljenju, pri čemer uporabljeni znesek ne presega zneska, ki se uporablja za namembni kraj, ki je naveden na dovoljenju. |
| --- | --- |

(b)

kadar je to ustrezno, za dejanski namembni kraj, če se ta razlikuje od namembnega kraja, navedenega na dovoljenju, pri čemer uporabljeni znesek ne presega zneska, ki se uporablja za namembni kraj, ki je naveden na dovoljenju.

Komisija lahko z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev zlorabe prožnosti, predvidene v tem odstavku. Ti ukrepi se lahko nanašajo zlasti na postopke za predložitev zahtevkov in uradnih obvestil, ki jih morajo sestaviti izvozniki.

3.   Da se upoštevajo posebnosti trgovine in pogoji prevoza se lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  odloči, da se naknadno odobrijo izvozna dovoljenja za valilna jajca in enodnevne piščance.

4.   Da se zagotovi enakost dostopa do izvoznih nadomestil vsem izvoznikom proizvodov iz Priloge I k Pogodbi in njihovih predelanih proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  odloči, da se uporabljata odstavka 1 in 2 za blago iz člena 271(1)(b) te uredbe.

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem odstavkom.

5.   Da se čim bolj zmanjša upravno breme humanitarnih organizacij, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  odobri odstopanja od odstavkov 1 in 2 za proizvode, za katere se izvozna nadomestila izplačajo na podlagi dejavnosti za pomoč v hrani.

6.   Nadomestilo se izplača ob predložitvi dokazila, da:

| (a) | so bili proizvodi izvoženi iz Unije; |
| --- | --- |

(a)

so bili proizvodi izvoženi iz Unije;

| (b) | so pri diferencialnem nadomestilu proizvodi prispeli v namembni kraj, naveden na dovoljenju, ali v drug namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo, ne glede na točko (b) odstavka 2. |
| --- | --- |

(b)

so pri diferencialnem nadomestilu proizvodi prispeli v namembni kraj, naveden na dovoljenju, ali v drug namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo, ne glede na točko (b) odstavka 2.

7.   Komisija lahko z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi nadaljnje pogoje za odobritev izvoznih nadomestil, da se prepreči preusmeritev trgovine, zlasti

  predvsem
  pogoj:

| (a) | da se nadomestila izplačajo le za proizvode s poreklom iz EU; |
| --- | --- |

(a)

da se nadomestila izplačajo le za proizvode s poreklom iz EU;

| (b) | da je znesek nadomestil za uvožene proizvode enak dajatvam, pobranim ob uvozu, če so te dajatve nižje od nadomestila, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(b)

da je znesek nadomestil za uvožene proizvode enak dajatvam, pobranim ob uvozu, če so te dajatve nižje od nadomestila, ki se uporablja.

Člen 275

Izvozna nadomestila za žive živali iz sektorja govejega in telečjega mesa

1.   Za proizvode iz sektorja govejega in telečjega mesa velja, da je treba za odobritev in izplačilo nadomestila za izvoz živih živali izpolnjevati določbe, ki so v zakonodaji Unije uvedene za dobro počutje živali in zlasti za njihovo zaščito med prevozom.

2.   Da se spodbudi izvoznike k spoštovanju pogojev za dobro počutje živali in omogoči, da pristojni organi preverijo pravilne izdatke izvoznih nadomestil, kjer je to pogoj za izpolnjevanje zahtev za dobro počutje živali, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | sprejme določbe o izpolnjevanju zahtev za dobro počutje živali zunaj carinskega območja Unije ter preverjanju in poročanju o tem, vključno z uporabo neodvisnih tretjih strani; |
| --- | --- |

(a)

sprejme določbe o izpolnjevanju zahtev za dobro počutje živali zunaj carinskega območja Unije ter preverjanju in poročanju o tem, vključno z uporabo neodvisnih tretjih strani;

| (b) | določi kazni o plačilu ali povračilu izvoznega nadomestila za neizpolnjevanje pravnih zahtev o pogojih za dobro počutje živali. |
| --- | --- |

(b)

določi kazni o plačilu ali povračilu izvoznega nadomestila za neizpolnjevanje pravnih zahtev o pogojih za dobro počutje živali.

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem členom.

Člen 276

Izvozne omejitve

Upoštevanje obveznosti glede količin, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih dovoljenj, izdanih za referenčna obdobja, ki se uporabljajo za zadevne proizvode. Ob upoštevanju izpolnjevanja obveznosti po Sporazumu STO o kmetijstvu konec referenčnega obdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.

Člen 277

Prenos pooblastil

1.   Da se zagotovi, da izvajalci v razpisnih postopkih spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi osnovne zahteve za sprostitev varščin za dovoljenja za razpisana izvozna nadomestila.

2.   Da se čim bolj zmanjša upravno breme izvajalcev in organov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi prage, pod katerimi se obveznost predložitve izvoznega dovoljenja ne sme zahtevati, in določi namembne kraje, glede katerih se lahko upraviči izjema za obveznost predložitve izvoznega dovoljenja.

3.   Da bi upoštevali konkretne okoliščine, ki opravičujejo popolno ali delno upravičenost do izvoznih nadomestil in pomagali izvajalcem premostiti obdobje med vložitvijo zahtevka in končnim plačilom izvoznega nadomestila, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme ukrepe v zvezi:

| (a) | z drugim datumom za nadomestilo; |
| --- | --- |

(a)

z drugim datumom za nadomestilo;

| (b) | s posledicami glede plačila izvoznega nadomestila, če oznaka proizvoda ali namembni kraj, navedena v dovoljenju, nista skladna z dejanskih proizvodom ali namembnim krajem; |
| --- | --- |

(b)

s posledicami glede plačila izvoznega nadomestila, če oznaka proizvoda ali namembni kraj, navedena v dovoljenju, nista skladna z dejanskih proizvodom ali namembnim krajem;

| (c) | s predplačilom izvoznih nadomestil, vključno s pogoji za vložitev in sprostitev varščine; |
| --- | --- |

(c)

s predplačilom izvoznih nadomestil, vključno s pogoji za vložitev in sprostitev varščine;

| (d) | s pregledi in z dokazili, če obstajajo dvomi glede resničnega namembnega kraja proizvodov, vključno z možnostjo ponovnega uvoza v carinsko območje Unije; |
| --- | --- |

(d)

s pregledi in z dokazili, če obstajajo dvomi glede resničnega namembnega kraja proizvodov, vključno z možnostjo ponovnega uvoza v carinsko območje Unije;

| (e) | z namembnimi kraji, ki se obravnavajo kot izvoz iz Unije, vključno z namembnimi kraji znotraj carinskega ozemlja Unije, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(e)

z namembnimi kraji, ki se obravnavajo kot izvoz iz Unije, vključno z namembnimi kraji znotraj carinskega ozemlja Unije, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil.

4.   Da se zagotovi, da se proizvodi, za katere se uporabljajo izvozna nadomestila, izvozijo iz carinskega območja Unije in prepreči njihov morebitni povratek v navedeno območje ter da se čim bolj zmanjša upravno breme izvajalcev pri zbiranju in predložitvi dokazil, da so proizvodi, upravičeni do nadomestila, dosegli namembno državo za diferencirana izvozna nadomestila, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme ukrepe v zvezi:

| (a) | z rokom, v katerem mora biti končan izstop iz carinskega ozemlja Unije, vključno z rokom za začasni ponovni vstop; |
| --- | --- |

(a)

z rokom, v katerem mora biti končan izstop iz carinskega ozemlja Unije, vključno z rokom za začasni ponovni vstop;

| (b) | s predelavo proizvodov, za katere se uporabljajo izvozna nadomestila, v navedenem obdobju; |
| --- | --- |

(b)

s predelavo proizvodov, za katere se uporabljajo izvozna nadomestila, v navedenem obdobju;

| (c) | z dokazili, da so proizvodi dosegli namembni kraj za diferencirana izvozna nadomestila; |
| --- | --- |

(c)

z dokazili, da so proizvodi dosegli namembni kraj za diferencirana izvozna nadomestila;

| (d) | s pragi za nadomestila in pogoji, pod katerimi so lahko izvozniki opravičeni predložitve takšnega dokazila; |
| --- | --- |

(d)

s pragi za nadomestila in pogoji, pod katerimi so lahko izvozniki opravičeni predložitve takšnega dokazila;

| (e) | s pogoji, v katerih neodvisne tretje strani odobrijo dokazilo o dospetju na namembni kraj za diferencirana izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(e)

s pogoji, v katerih neodvisne tretje strani odobrijo dokazilo o dospetju na namembni kraj za diferencirana izvozna nadomestila.

5.   Da se upoštevajo posebnosti različnih sektorjev, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme posebne zahteve in pogoje za izvajalce in proizvode, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila.

6.   Da se omogoči prilagoditev razvoju v predelovalni industriji, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  ob upoštevanju meril iz člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1216/2009 (51) spremeni Prilogo XVII.

7.   Da bi se zagotovila enakost obravnave glede pogojev za izvozna nadomestila vseh izvoznikov proizvodov iz Priloge I k Pogodbi in njihovih predelanih proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  ob upoštevanju določb Uredbe (ES) št. 1216/2009 sprejme pravila za uporabo členov 274(5), (6) in (7) za proizvode iz člena 271(1)(b).

Člen 278

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom, zlasti o:

| (a) | ponovni razdelitvi izvoznih količin, ki niso bile dodeljene ali uporabljene; |
| --- | --- |

(a)

ponovni razdelitvi izvoznih količin, ki niso bile dodeljene ali uporabljene;

| (b) | spremljanju, ali so bili postopki ugotavljanja upravičenosti do plačila nadomestil in drugih zneskov v zvezi z izvoznimi transakcijami dejansko opravljeni in pravilno izvedeni, vključno s fizičnimi preverjanji in pregledom dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

spremljanju, ali so bili postopki ugotavljanja upravičenosti do plačila nadomestil in drugih zneskov v zvezi z izvoznimi transakcijami dejansko opravljeni in pravilno izvedeni, vključno s fizičnimi preverjanji in pregledom dokumentov;

| (c) | proizvodih iz člena 271(1)(b). |
| --- | --- |

(c)

proizvodih iz člena 271(1)(b).

Oddelek III

Upravljanje izvoznih kvot v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

Člen 279

Upravljanje tarifnih kvot, ki so jih odprle tretje države

1.   V zvezi z mlekom in mlečnimi izdelki, pri katerih sporazum, sklenjen v skladu s členom 218 Pogodbe, določa popolno ali delno upravljanje tarifne kvote, ki jo odpre tretja država, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme posebne ukrepe za zagotovitev, da se kvota, ki se zahteva, uporabi skladno s cilji zadevnega mednarodnega sporazuma.

2.   Tarifne kvote iz odstavka 1 se upravljajo tako, da se prepreči vsakršno razlikovanje med zadevnimi izvajalci, in se zajamči uporabo vseh možnosti, ki so na voljo v okviru zadevne kvote, tako da se uporabi ena izmed naslednjih metod, kombinacija teh metod ali druga ustrezna metoda:

| (a) | metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vložitve zahtevkov (načelo "kdor prvi pride, prvi melje"); |
| --- | --- |

(a)

metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vložitve zahtevkov (načelo "kdor prvi pride, prvi melje");

| (b) | metoda razdelitve v sorazmerju z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov ("metoda hkratnega preverjanja"); |
| --- | --- |

(b)

metoda razdelitve v sorazmerju z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov ("metoda hkratnega preverjanja");

| (c) | metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov ("metoda tradicionalnih/novih gospodarskih subjektov"). |
| --- | --- |

(c)

metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov ("metoda tradicionalnih/novih gospodarskih subjektov").

3.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme določbe, ki so potrebne za upravljanje kvot, ki se odprejo v skladu s tem oddelkom.

4.   Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323
  sprejme določbe za upravljanje postopka za

| (a) | zagotovitev, da se razpoložljive količine, ki se odprejo v skladu s tem oddelkom, ne presežejo; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev, da se razpoložljive količine, ki se odprejo v skladu s tem oddelkom, ne presežejo;

| (b) | prerazporeditev neuporabljenih količin. |
| --- | --- |

(b)

prerazporeditev neuporabljenih količin.

Oddelek IV

Posebne ugodnosti pri uvozu v tretje države

Člen 280

Certifikati za proizvode s posebnimi ugodnostmi pri uvozu v tretjo državo

1.   Pri izvozu kmetijskih proizvodov, ki so lahko v skladu s sporazumi, ki jih je sklenila Unija v skladu s členom 218 Pogodbe, upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretjo državo, če se upoštevajo nekateri pogoji, izdajo pristojni organi držav članic na zahtevo in po ustreznih preverjanjih dokument, ki potrjuje, da so ti pogoji izpolnjeni.

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane z odstavkom 1.

Oddelek V

Posebne določbe za žive rastline

Člen 281

Najnižje izvozne cene

1.   Da se upošteva razvoj trga za vsak proizvod iz sektorja živih rastlin pod oznako KN 0601 10 se

  ,
  lahko
  Komisija
  vsako leto, dovolj zgodaj pred začetkom prodajne sezone, določijo ena najnižja cena

  določi eno najnižjo ceno
  ali več najnižjih cen za izvoz v tretje države. Ukrepe za določitev najnižjih cen sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe.

Izvoz takih proizvodov je dovoljen samo po ceni, ki je enaka najnižji ceni, določeni za zadevni proizvod, ali višja od nje.

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme vse potrebne upravne ukrepe, povezane s prvim pododstavkom odstavka 1,
  zlasti z ozirom na cene na mednarodnem trgu in
  ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. [Sprememba 33]

Oddelek VI

Pasivno oplemenitenje

Člen 282

Opustitev postopkov pasivnega oplemenitenja

1.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  v primeru motenj na trgu Unije ali morebitnih motenj zaradi postopkov pasivnega oplemenitenja na željo države članice ali lastno pobudo v celoti ali delno opusti uporabo postopkov pasivnega oplemenitenja za proizvode iz sektorjev žita, riža, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, vina, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa in perutninskega mesa. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  odločiti v petih delovnih dneh po prejemu zahteve. V nujnih primerih Komisija v skladu s členom 323(2) sprejme odločitev.

Sprejeti ukrepi se sporočijo državam članicam in začnejo veljati nemudoma.

2.   V obsegu, ki je potreben za pravilno delovanje SUT, lahko Evropski parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 43(2) Pogodbe v celoti ali delno prepovesta uporabo postopkov pasivnega oplemenitenja za proizvode iz odstavka 1.

DEL IV

PRAVILA KONKURENCE

POGLAVJE I

Pravila za podjetja

Člen 283

Uporaba členov 101 do 106 Pogodbe

Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se členi 101 do 106 Pogodbe in določbe za njihovo uporabo ob upoštevanju členov 284, 285, 286 [in 287] te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz členov 101(1) in 102 Pogodbe, ki se nanašajo na proizvodnjo proizvodov, zajetih v tej uredbi, ali trgovino z njimi.

Člen 284

Izjeme

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 283 te uredbe, ki so sestavni del nacionalne tržne ureditve ali so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.

Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja kmetov, združenja kmetov ali zveze takih združenj iz ene države članice, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če Komisija ugotovi, da je s tem izključena konkurenca ali da so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe.

2.   Po posvetovanju z državami članicami in zaslišanju zadevnih podjetij, ali zadevnih podjetniških združenj ter vseh drugih fizičnih ali pravnih oseb, ki jih Komisija šteje za ustrezne, ima Komisija izključno pristojnost, ki je pod nadzorom Sodišča, da ugotovi, kateri sporazumi, sklepi in ravnanja izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1. V ta namen Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  brez uporabe člena 323
  sprejme sklep, ki se objavi.

Komisija to določi bodisi na lastno pobudo bodisi na zahtevo pristojnega organa države članice ali zainteresiranega podjetja ali podjetniškega združenja.

3.   V objavljenem sklepu iz prvega pododstavka odstavka 2 so navedena imena strank in glavna vsebina sklepa. V objavi se upošteva legitimen interes podjetij glede varstva njihovih poslovnih skrivnosti.

Člen 285

Sporazumi in usklajena ravnanja v sektorju sadja in zelenjave

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij, ki so namenjeni za izvajanje dejavnosti iz člena 210(3)(c) te uredbe.

2.   Odstavek 1 se uporablja samo pod pogojem, da:

| (a) | je bila Komisija uradno obveščena o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih; |
| --- | --- |

(a)

je bila Komisija uradno obveščena o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih;

| (b) | v dveh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , ta ni ugotovila, da so sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja neskladni s predpisi Unije. |
| --- | --- |

(b)

v dveh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , ta ni ugotovila, da so sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja neskladni s predpisi Unije.

3.   Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja ne smejo začeti veljati pred koncem obdobja iz odstavka 2(b).

4.   Naslednji sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja se v vsakem primeru razglasijo za neskladne s predpisi Unije:

| (a) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (b) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje tržne ureditve; |
| --- | --- |

(b)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje tržne ureditve;

| (c) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev skupne kmetijske politike, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojo dejavnostjo; |
| --- | --- |

(c)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev skupne kmetijske politike, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojo dejavnostjo;

| (d) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo fiksiranje cen, brez poseganja v dejavnosti, ki jih opravljajo medpanožne organizacije pri uporabi posebnih predpisov Unije; |
| --- | --- |

(d)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo fiksiranje cen, brez poseganja v dejavnosti, ki jih opravljajo medpanožne organizacije pri uporabi posebnih predpisov Unije;

| (e) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo razlikovanje ali izključijo konkurenco za velik delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo razlikovanje ali izključijo konkurenco za velik delež zadevnih proizvodov.

5.   Če po preteku dvomesečnega roka iz odstavka 2(b) Komisija ugotovi, da pogoji za uporabo tega poglavja 1 niso izpolnjeni, se z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči, da se za zadevni sporazum, sklep ali usklajeno ravnanje uporablja člen 101(1) Pogodbe.

Ta odločitev Komisije se ne uporablja pred datumom uradnega obvestila zadevni medpanožni organizaciji, razen če ni ta medpanožna organizacija navedla napačnih podatkov ali zlorabila možnosti izjem iz odstavka 1.

6.   Uradno obvestilo za prvo leto velja v primeru večletnih sporazumov tudi za ostala leta sporazuma. Vendar lahko Komisija v navedenem primeru na lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice kadar koli izda ugotovitev o neskladnosti.

Člen 286

Sporazumi in usklajena ravnanja v sektorju tobaka

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij v sektorju tobaka, ki so namenjeni za izvajanje ciljev iz člena 210(1)(c) te uredbe, če:

| (a) | je bila Komisija uradno obveščena o sporazumih in usklajenih ravnanjih; |
| --- | --- |

(a)

je bila Komisija uradno obveščena o sporazumih in usklajenih ravnanjih;

| (b) | v treh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , ta ni ugotovila, da so navedeni sporazumi ali usklajena ravnanja neskladni s predpisi Unije. |
| --- | --- |

(b)

v treh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , ta ni ugotovila, da so navedeni sporazumi ali usklajena ravnanja neskladni s predpisi Unije.

Sporazumi in usklajena ravnanja se ne smejo izvajati med tem trimesečnim rokom.

2.   Sporazumi in usklajena ravnanja se štejejo, da so v nasprotju s predpisi Unije o konkurenci, kadar:

| (a) | bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (b) | lahko ogrozijo pravilno delovanje tržne ureditve; |
| --- | --- |

(b)

lahko ogrozijo pravilno delovanje tržne ureditve;

| (c) | lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev skupne kmetijske politike, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojimi ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev skupne kmetijske politike, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojimi ukrepi;

| (d) | pomenijo določanje cen ali kvot brez poseganja v ukrepe, ki jih uvedejo medpanožne organizacije pri uporabi posebnih določb o predpisih Unije; |
| --- | --- |

(d)

pomenijo določanje cen ali kvot brez poseganja v ukrepe, ki jih uvedejo medpanožne organizacije pri uporabi posebnih določb o predpisih Unije;

| (e) | lahko povzročijo razlikovanje ali izključijo konkurenco za velik delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

lahko povzročijo razlikovanje ali izključijo konkurenco za velik delež zadevnih proizvodov.

3.   Če po preteku trimesečnega roka iz točke (b) odstavka 1 Komisija ugotovi, da pogoji za uporabo tega poglavja niso izpolnjeni, se z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči, da se za zadevni sporazum ali usklajeno ravnanje uporablja člen 101(1) Pogodbe.

Ta odločitev Komisije se ne uporablja pred datumom uradnega obvestila zadevni medpanožni organizaciji, razen če ni ta medpanožna organizacija navedla napačnih podatkov ali zlorabila možnosti izjem iz odstavka 1.

Člen 287

Sporazumi in usklajena ravnanja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij, ki so namenjeni za izvajanje dejavnosti iz člena 210(4)(c) te uredbe:

2.   Odstavek 1 se uporablja samo pod pogojem, da:

| (a) | je bila Komisija obveščena o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih; |
| --- | --- |

(a)

je bila Komisija obveščena o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih;

| (b) | v treh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , ta ni ugotovila, da so sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja neskladni s predpisi Unije. |
| --- | --- |

(b)

v treh mesecih od prejema vseh podrobnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , ta ni ugotovila, da so sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja neskladni s predpisi Unije.

3.   Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja ne smejo začeti veljati pred koncem obdobja iz odstavka 2(b).

4.   Naslednji sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja se v vsakem primeru razglasijo za neskladne s predpisi Unije:

| (a) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (b) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje tržne ureditve; |
| --- | --- |

(b)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje tržne ureditve;

| (c) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev skupne kmetijske politike, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojo dejavnostjo; |
| --- | --- |

(c)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev skupne kmetijske politike, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojo dejavnostjo;

| (d) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo fiksiranje cen; |
| --- | --- |

(d)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo fiksiranje cen;

| (e) | sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo razlikovanje ali izključijo konkurenco za velik delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki lahko povzročijo razlikovanje ali izključijo konkurenco za velik delež zadevnih proizvodov.

5.   Če po preteku roka iz odstavka 2(b) Komisija ugotovi, da pogoji za uporabo tega poglavja 1 niso izpolnjeni, se z izvedbenimi akti
  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči, da se za zadevni sporazum, sklep ali usklajeno ravnanje uporablja člen 101(1) Pogodbe.

Ta odločitev Komisije se ne uporablja pred datumom uradnega obvestila zadevni medpanožni organizaciji, razen če ni ta medpanožna organizacija navedla napačnih podatkov ali zlorabila možnosti izjem iz odstavka 1.

6.   Uradno obvestilo za prvo leto velja v primeru večletnih sporazumov tudi za ostala leta sporazuma. Vendar lahko Komisija v navedenem primeru na svojo lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice kadar koli izda ugotovitev o neskladnosti.

Člen 288

Zavezujoči sporazumi in usklajena ravnanja za nečlane v sektorju tobaka

1.   Medpanožne organizacije v sektorju tobaka lahko zahtevajo, da postanejo nekateri njihovi sporazumi ali usklajena ravnanja za določen čas zavezujoča za posameznike in skupine v zadevnem gospodarskem sektorju, ki ne pripadajo panogam, ki jih te organizacije zastopajo na tem panožnem področju.

Za razširitev pravil morajo medpanožne organizacije zastopati vsaj dve tretjini zadevne proizvodnje in/ali panoge. Kadar je predlagana razširitev uporabe pravil medregijska, mora medpanožna organizacija dokazati, da dosega vsaj najnižjo raven reprezentativnosti za vsako izmed združenih panog v vsaki regiji, ki jo zajema.

2.   Pravila, za katera se zahteva razširitev področja uporabe, morajo biti veljavna najmanj eno leto in povezana z enim od naslednjih ciljev:

| (a) | poznavanjem proizvodnje in trga; |
| --- | --- |

(a)

poznavanjem proizvodnje in trga;

| (b) | opredelitvijo najmanjših količin; |
| --- | --- |

(b)

opredelitvijo najmanjših količin;

| (c) | uporabo pridelovalnih metod, združljivih z varovanjem okolja; |
| --- | --- |

(c)

uporabo pridelovalnih metod, združljivih z varovanjem okolja;

| (d) | opredelitvijo najnižjih standardov embaliranja in izgleda; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvijo najnižjih standardov embaliranja in izgleda;

| (e) | uporabo certificiranega semena in spremljanjem kakovosti proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

uporabo certificiranega semena in spremljanjem kakovosti proizvodov.

3.   Razširitev pravil odobri Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  .

Člen 289

Izvedbena pooblastila za sporazume in usklajena ravnanja

Da se zagotovi enotna uporaba členov 285, 286, [287] in 288, lahko Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s pravili o uradnem obveščanju in objavi.

POGLAVJE II

Pravila o državni pomoči

Člen 290

Uporaba členov 107, 108 in 109 Pogodbe

Členi 107, 108 in 109 Pogodbe se uporabljajo za pridelavo in trgovino s proizvodi iz člena 1.

Vendar se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za plačila držav članic, izvedena v skladu s to uredbo in zagotovljena s pododdelkom III oddelka IVa poglavja III naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 in členi 37 do 41, 108, 111, 114, 117, 120, 123, 128, 148, 291(2), 292 do 297 ter z oddelkom VII poglavja IV naslova I dela II te uredbe. Kljub temu pa se v zvezi s členom 136(4) ne uporablja zgolj člen 108 Pogodbe.

Člen 291

Posebne določbe za sektor mleka in mlečnih izdelkov

1.   Ob upoštevanju člena 107(2) Pogodbe je pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine proizvodov, navedenih v delu XVI Priloge I k tej uredbi, prepovedana.

Nacionalni ukrepi, ki dovoljujejo izenačevanje med cenami proizvodov, navedenih v delu XVI Priloge I k tej uredbi, so prav tako prepovedani.

2.   Države članice lahko kmetom v mlečnem sektorju do 31. marca 2014 dodelijo državno pomoč v skupnem letnem znesku v višini do 55 % zgornje meje iz člena 69(4) in (5) Uredbe (ES) št. 73/2009 in sicer ob pomoči Unije, odobreni v skladu s členom 68(1)(b) navedene uredbe. Vendar v nobenem primeru skupni znesek podpore Unije v okviru ukrepov iz člena 69(4) navedene uredbe in državne pomoči ne presega zgornje meje iz člena 69(4) in (5).

Člen 292

Posebne določbe za Finsko in Švedsko

Na podlagi dovoljenja Komisije, izdanega z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323
  , lahko Finska in Švedska dodelita pomoč za proizvodnjo in trženje severne jelenjadi in proizvodov iz severne jelenjadi (KN ex 0208 in ex 0210), če to ne pomeni povečanja običajne ravni proizvodnje.

Člen 293

Posebne določbe za sektor sladkorja

Države članice, ki svojo kvoto za sladkor zmanjšajo za več kakor 50 % kvote za sladkor, določene 20. februarja 2006 v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 318/2006, lahko odobrijo začasno državno pomoč za obdobje, v katerem se v skladu s členom 93 Uredbe (ES) št. 73/2009 plačuje prehodna pomoč pridelovalcem pese. Na podlagi prošnje zadevne države članice Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči o skupnem znesku državne pomoči, ki je na voljo za ta ukrep.

Za Italijo začasna pomoč iz prvega pododstavka, ki se dodeli pridelovalcem sladkorne pese in za prevoz sladkorne pese, ne presega skupno 11 EUR na tono sladkorne pese za tržno leto.

Finska lahko pridelovalcem sladkorne pese odobri pomoč v znesku 350 EUR na hektar za tržno leto.

Zadevne države članice v 30 dneh po koncu vsakega tržnega leta obvestijo Komisijo o znesku državne pomoči, ki je bila dejansko dodeljena v tistem tržnem letu.

Člen 294

Posebne določbe za nemški alkoholni monopol

Odstopanje od drugega odstavka člena 290 te uredbe se uporabi za izplačila pomoči, ki jo odobri Nemčija v obstoječem nacionalnem okviru nemškega alkoholnega monopola ("monopol") za proizvode, ki jih po nadaljnjem preoblikovanju trži monopol, kot je etilni alkohol kmetijskega porekla iz Priloge I k PDEU. Odstopanje bo v uporabi le do 31. decembra 2017 brez poseganja v uporabo člena 108(1) in prvega stavka člena 108(3) Pogodbe ter bo pogojeno s skladnostjo z naslednjimi določbami:

| (a) | celotna proizvodnja etilnega alkohola v okviru monopola, za katero se prejme pomoč, se postopoma zmanjšuje z največ 600 000 hl leta 2011 na 420 000 hl leta 2012 in na 240 000 hl leta 2013 ter lahko znaša največ 60 000 hl na leto od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, ko bo monopol prenehal obstajati; |
| --- | --- |

(a)

celotna proizvodnja etilnega alkohola v okviru monopola, za katero se prejme pomoč, se postopoma zmanjšuje z največ 600 000 hl leta 2011 na 420 000 hl leta 2012 in na 240 000 hl leta 2013 ter lahko znaša največ 60 000 hl na leto od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, ko bo monopol prenehal obstajati;

| (b) | proizvodnja kmetijsko vezanih žganjarn, za katero se prejme pomoč, se postopoma zmanjšuje s 540 000 hl leta 2011 na 360 000 hl leta 2012 in 180 000 hl leta 2013. Do 31. decembra 2013 bodo vse kmetijsko vezane žganjarne izstopile iz monopola. Ob izstopu iz monopola lahko vsaka kmetijsko vezana žganjarna v okviru veljavne nemške zakonodaje prejme kompenzacijsko pomoč v višini 257,50 EUR na hl nominalnih pravic za žganjekuho. Kompenzacijska pomoč se lahko dodeli najpozneje 31. decembra 2013. Seveda pa se lahko izplača v več obrokih, zadnji do 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja kmetijsko vezanih žganjarn, za katero se prejme pomoč, se postopoma zmanjšuje s 540 000 hl leta 2011 na 360 000 hl leta 2012 in 180 000 hl leta 2013. Do 31. decembra 2013 bodo vse kmetijsko vezane žganjarne izstopile iz monopola. Ob izstopu iz monopola lahko vsaka kmetijsko vezana žganjarna v okviru veljavne nemške zakonodaje prejme kompenzacijsko pomoč v višini 257,50 EUR na hl nominalnih pravic za žganjekuho. Kompenzacijska pomoč se lahko dodeli najpozneje 31. decembra 2013. Seveda pa se lahko izplača v več obrokih, zadnji do 31. decembra 2017;

| (c) | žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabniki žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja lahko prejemajo pomoč, dodeljeno v okviru monopola, do 31. decembra 2017, če proizvodnja, za katero se prejme pomoč, ne presega 60 000 hl letno; |
| --- | --- |

(c)

žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabniki žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja lahko prejemajo pomoč, dodeljeno v okviru monopola, do 31. decembra 2017, če proizvodnja, za katero se prejme pomoč, ne presega 60 000 hl letno;

| (d) | skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013, ne presega 269,9 milijona EUR, skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, pa ne presega EUR 268 milijonov EUR; ter |
| --- | --- |

(d)

skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013, ne presega 269,9 milijona EUR, skupni znesek pomoči, plačan od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2017, pa ne presega EUR 268 milijonov EUR; ter

| (e) | Nemčija do 30. junija vsako leto Komisiji predloži poročilo o delovanju monopola in pomoči, dodeljeni v okviru monopola v predhodnem letu. Komisija bo poročala Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega morajo letna poročila, predložena v letih 2013 do 2016, vključevati letni načrt postopnega opuščanja za prihodnje leto za žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabnike žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja. |
| --- | --- |

(e)

Nemčija do 30. junija vsako leto Komisiji predloži poročilo o delovanju monopola in pomoči, dodeljeni v okviru monopola v predhodnem letu. Komisija bo poročala Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega morajo letna poročila, predložena v letih 2013 do 2016, vključevati letni načrt postopnega opuščanja za prihodnje leto za žganjarne, za katere je proizvodnja v davčne namene ocenjena po standardni stopnji, uporabnike žganjarn in združenja proizvajalcev sadnega žganja.

Člen 295

Posebne določbe za krompir

Države članice lahko do 31. decembra 2011 v okviru veljavnih shem še naprej izplačujejo državne pomoči za pridelavo krompirja, svežega ali ohlajenega, pod oznako KN 0701, in trgovino z njim;

Člen 296 [se črta po 31.12.2010]

Posebne določbe za sektor sadja in zelenjave

Države članice lahko izplačujejo državno pomoč za sektor sadja in zelenjave do 31. decembra 2010 pod naslednjimi pogoji:

| (a) | državna pomoč se izplača samo proizvajalcem sadja in zelenjave, ki niso člani priznane organizacije proizvajalcev in ki s priznano organizacijo proizvajalcev podpišejo pogodbo in tako privolijo, da bodo uporabljali ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz, ki veljajo za zadevno organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

državna pomoč se izplača samo proizvajalcem sadja in zelenjave, ki niso člani priznane organizacije proizvajalcev in ki s priznano organizacijo proizvajalcev podpišejo pogodbo in tako privolijo, da bodo uporabljali ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz, ki veljajo za zadevno organizacijo proizvajalcev;

| (b) | znesek pomoči, izplačane tem proizvajalcem, ne presega 75 % pomoči Unije, ki jo prejmejo člani zadevne organizacije proizvajalcev; ter |
| --- | --- |

(b)

znesek pomoči, izplačane tem proizvajalcem, ne presega 75 % pomoči Unije, ki jo prejmejo člani zadevne organizacije proizvajalcev; ter

| (c) | zadevna država članica Komisiji najpozneje do 31. decembra 2010 predloži poročilo o učinkovitosti in uspešnosti državne pomoči, v katerem zlasti oceni, v kolikšni meri je pomoč pripomogla k ureditvi sektorja. Komisija bo poročilo preučila in se odločila, ali naj pripravi ustrezne predloge.
  [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(c)

zadevna država članica Komisiji najpozneje do 31. decembra 2010 predloži poročilo o učinkovitosti in uspešnosti državne pomoči, v katerem zlasti oceni, v kolikšni meri je pomoč pripomogla k ureditvi sektorja. Komisija bo poročilo preučila in se odločila, ali naj pripravi ustrezne predloge.
  [Sprememba 34]

Člen 297

Nacionalna pomoč za destilacijo vina v kriznih razmerah

1.   Države članice lahko pridelovalcem vina od 1. avgusta 2012 odobrijo nacionalno pomoč za prostovoljno ali obvezno destilacijo vina v utemeljenih kriznih primerih.

2.   Pomoč iz odstavka 1 mora biti sorazmerna in primerna za premagovanje krize.

3.   Skupni znesek, ki se v državi članici v določenem letu zagotovi za takšno pomoč, ne sme preseči 15 % celotnih sredstev, določenih za zadevno državo članico v Prilogi X za zadevno leto.

4.   Države članice, ki želijo uporabiti pomoč iz odstavka 1, predložijo Komisiji ustrezno utemeljeno uradno obvestilo. Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  odloči o odobritvi ukrepa in pomoči.

5.   Alkohol, ki nastane pri destilaciji iz odstavka 1, se lahko uporabi izključno v industrijske namene ali za pridobivanje energije, tako da se prepreči izkrivljanje konkurence.

6.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem členom.

DEL V

POSEBNE DOLOČBE ZA VEČ SEKTORJEV IN POSAMEZNE SEKTORJE

POGLAVJE I

Posebne določbe za več sektorjev

Oddelek I

Motnje na trgih

Člen 298

Motnje, ki vplivajo na cene na notranjem trgu

Za uspešno in učinkovito odzivanja ob morebitnih motnjah na trgu lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 322
  , sprejetimi po nujnem postopku, in v skladu s členom 300, sprejme vse potrebne ukrepe v naslednjih okoliščinah, kadar je verjetno, da se bodo te nadaljevale in s tem motile razmere na trgih ali grozile z motnjami na teh trgih:

| (a) | za proizvode iz sektorjev sladkorja, hmelja, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov ter ovčjega in kozjega mesa, za katere cene na trgu Unije za katerega koli od teh proizvodov občutno rastejo ali padajo; |
| --- | --- |

(a)

za proizvode iz sektorjev sladkorja, hmelja, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov ter ovčjega in kozjega mesa, za katere cene na trgu Unije za katerega koli od teh proizvodov občutno rastejo ali padajo;

| (b) | za proizvode iz sektorjev prašičjega mesa, jajc in perutnine ter za oljčno olje, za katere cene na trgu Unije za katerega koli od teh proizvodov občutno rastejo ali padajo. |
| --- | --- |

(b)

za proizvode iz sektorjev prašičjega mesa, jajc in perutnine ter za oljčno olje, za katere cene na trgu Unije za katerega koli od teh proizvodov občutno rastejo ali padajo.

Člen 299

Motnje zaradi kotacij ali cen na svetovnem trgu

Če pri proizvodih iz sektorjev žit, riža, sladkorja ter mleka in mlečnih izdelkov kotacije ali cene na svetovnem trgu za en proizvod ali več dosežejo raven, ki povzroča motnje pri razpoložljivosti dobave na trgu Unije ali jo ogroža zaradi morebitnih motenj, in kadar obstaja verjetnost, da se bo to stanje nadaljevalo ali poslabšalo, lahko za uspešno in učinkovito odzivanje ob morebitnih motnjah na trgu Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi po nujnem postopku
  v skladu s členom 322
  in ob upoštevanju člena 300, sprejme potrebne ukrepe za zadevni sektor. Predvsem lahko za nekatere količine v celoti ali delno opusti uporabo uvoznih dajatev.

Člen 300

Pogoji za sprejetje delegiranih aktov v primeru motenj

Ukrepi, predvideni v členih 298 in 299, se lahko sprejmejo:

| (a) | če se kateri koli drug ukrep, ki je na voljo v skladu s to uredbo, zdi nezadosten; |
| --- | --- |

(a)

če se kateri koli drug ukrep, ki je na voljo v skladu s to uredbo, zdi nezadosten;

| (b) | ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218(2) Pogodbe.

Člen 301

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s členoma 298 in 299. Ta pravila se lahko nanašajo zlasti na postopke, uradna obvestila, tehnična merila ter upravni in fizični nadzor, ki ga izvajajo države članice.

Oddelek II

Poročanje

Člen 302

Poročanje v zvezi z nekaterimi sektorji

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo:

| (1) | vsaka tri leta in prvič 31. decembra 2010 [2013] o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva iz oddelka VIII poglavja IV naslova I dela II; |
| --- | --- |

(1)

vsaka tri leta in prvič 31. decembra 2010 [2013] o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva iz oddelka VIII poglavja IV naslova I dela II;

| (2) | do 31. decembra 2013 o izvajanju določb iz oddelka VI poglavja IV naslova I dela II in poglavja II naslova II dela II v zvezi z organizacijami proizvajalcev, operativnimi skladi in operativnimi programi v sektorju sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(2)

do 31. decembra 2013 o izvajanju določb iz oddelka VI poglavja IV naslova I dela II in poglavja II naslova II dela II v zvezi z organizacijami proizvajalcev, operativnimi skladi in operativnimi programi v sektorju sadja in zelenjave;

| (3) | do 31. avgusta 2012 o uporabi sistema razdeljevanja sadja v šolah iz člena 128, po potrebi opremljenega z ustreznimi predlogi. Poročilo obravnava zlasti vprašanja, v kolikšni meri je sistem spodbujal vzpostavitev dobrega delovanja sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah članicah ter učinek sistema za izboljšanje prehranjevalnih navad otrok; |
| --- | --- |

(3)

do 31. avgusta 2012 o uporabi sistema razdeljevanja sadja v šolah iz člena 128, po potrebi opremljenega z ustreznimi predlogi. Poročilo obravnava zlasti vprašanja, v kolikšni meri je sistem spodbujal vzpostavitev dobrega delovanja sistema razdeljevanja sadja v šolah v državah članicah ter učinek sistema za izboljšanje prehranjevalnih navad otrok;

| (4) | do [31. decembra 2010 in] 31. decembra 2012 v zvezi z razvojem razmer na trgu in posledičnimi pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot, po potrebi skupaj z ustreznimi predlogi. Poleg tega bodo v poročilu preučene posledice za proizvajalce sirov z zaščiteno označbo porekla v skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006; |
| --- | --- |

(4)

do [31. decembra 2010 in] 31. decembra 2012 v zvezi z razvojem razmer na trgu in posledičnimi pogoji za nemoteno postopno odpravljanje sistema mlečnih kvot, po potrebi skupaj z ustreznimi predlogi. Poleg tega bodo v poročilu preučene posledice za proizvajalce sirov z zaščiteno označbo porekla v skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006;

| (5) | do 31. decembra 2011 o izvajanju promocijskih ukrepov v vinskem sektorju iz člena 138; |
| --- | --- |

(5)

do 31. decembra 2011 o izvajanju promocijskih ukrepov v vinskem sektorju iz člena 138;

| (6) | do 31. decembra 2012 v zvezi z vinskim sektorjem, pri čemer upošteva zlasti izkušnje, pridobljene z izvajanjem reforme.[;] |
| --- | --- |

(6)

do 31. decembra 2012 v zvezi z vinskim sektorjem, pri čemer upošteva zlasti izkušnje, pridobljene z izvajanjem reforme.[;]

| (7) | najpozneje do 31. decembra 2014 o uporabi programa razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji iz člena 17, skupaj s kakršnim koli ustreznim predlogom. |
| --- | --- |

(7)

najpozneje do 31. decembra 2014 o uporabi programa razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji iz člena 17, skupaj s kakršnim koli ustreznim predlogom.

| (8) | do 30. junija 2014 in do 31. decembra 2018 o razvoju stanja na trgu v sektorju mleka in mlečnih izdelkov in zlasti o dejavnosti iz točke (iv) prvega odstavka člena 209 ter členov 210(4), 229, 287, 310 in 311, še zlasti o obravnavi morebitne spodbude kmetom za sklepanje sporazumov o skupni proizvodnji, skupaj z vsemi ustreznimi predlogi. |
| --- | --- |

(8)

do 30. junija 2014 in do 31. decembra 2018 o razvoju stanja na trgu v sektorju mleka in mlečnih izdelkov in zlasti o dejavnosti iz točke (iv) prvega odstavka člena 209 ter členov 210(4), 229, 287, 310 in 311, še zlasti o obravnavi morebitne spodbude kmetom za sklepanje sporazumov o skupni proizvodnji, skupaj z vsemi ustreznimi predlogi.

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE ZA POSAMEZNE SEKTORJE

Oddelek I

Hmelj

Člen 303

Registracija pogodb v sektorju hmelja

1.   Vsaka pogodba o dobavi hmelja, pridelanega v Uniji, sklenjena med proizvajalcem ali organizacijo proizvajalcev na eni strani in kupcem na drugi, se registrira pri organih, ki jih je vsaka zadevna država članica proizvajalka imenovala v ta namen.

2.   Pogodbe o dobavah posameznih količin po dogovorjenih cenah v obdobju, ki zajema eno ali več letin in so sklenjene pred 1. avgustom leta zadevne prve letine, se imenujejo "vnaprej sklenjene pogodbe". Takšne pogodbe se registrirajo posebej.

3.   Podatki, na katerih temelji registracija, se lahko uporabljajo le za namene te uredbe.

4.   Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi pravila o registraciji pogodb o dobavi hmelja.

Oddelek II

Vino

Člen 304

Register vinogradov in preglednica

1.   Države članice vzdržujejo register vinogradov, ki vsebuje posodobljene podatke o obsegu vinogradniških površin.

2.   Za države članice, v katerih je skupno območje, zasajeno s sortami vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166(2), manjše od 500 hektarjev, obveznost iz odstavka 1 ne velja.

3.   Države članice, ki v svojih podpornih programih v skladu s členom 139 predvidijo ukrep "prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov", pripravijo na podlagi registra vinogradov posodobljeno preglednico obsega svojih vinogradniških površin in jo predložijo Komisiji vsako leto do 1. marca.

4.   Komisija lahko kadar koli po 1. januarju 2016
  z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 321,
  odloči, da se odstavki 1, 2 in 3 ne uporabljajo več. [Sprememba 35]

5.   Da bi države članice lažje spremljale in preverjale obseg vinogradniških površin, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme pravila o obsegu in vsebini registra vinogradov ter izjemah.

6.   Komisija lahko z izvedbenimi
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  akti sprejme določbe o preverjanju informacij.

Člen 305

Obvezno prijavljanje v vinskem sektorju

1.   Pridelovalci vinskega grozdja ter pridelovalci mošta in vina prijavijo vsako leto pristojnim nacionalnim organom količine pridelka iz zadnje trgatve.

2.   Države članice lahko zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijo količine zadnje trgatve v prometu.

3.   Pridelovalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno, vsako leto pristojnim nacionalnim organom prijavijo svoje zaloge mošta in vina, bodisi od trgatve v tekočem letu ali od trgatev iz prejšnjih let. Mošt in vino, uvožena iz tretjih držav, se navedeta ločeno.

4.   Da se zagotovi, da proizvajalci in trgovci iz odstavkov 1, 2 in 3 spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o:

| (a) | vsebini obveznih prijav in izjemah; |
| --- | --- |

(a)

vsebini obveznih prijav in izjemah;

| (b) | vsebini obveznih prijav iz točke (a) in pogojih za predložitev ter izjemah iz obveznosti predložitve prijav; |
| --- | --- |

(b)

vsebini obveznih prijav iz točke (a) in pogojih za predložitev ter izjemah iz obveznosti predložitve prijav;

| (c) | kaznih, ki se uporabijo, če države članice prijav ne predložijo pravočasno. |
| --- | --- |

(c)

kaznih, ki se uporabijo, če države članice prijav ne predložijo pravočasno.

5.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  :

| (a) | določi pogoje v zvezi z vzorci obrazcev, ki se uporabijo za obvezne prijave; |
| --- | --- |

(a)

določi pogoje v zvezi z vzorci obrazcev, ki se uporabijo za obvezne prijave;

| (b) | sprejme pravila o pretvorbenih koeficientih za proizvode, ki niso vino; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila o pretvorbenih koeficientih za proizvode, ki niso vino;

| (c) | določi roke za predložitev obveznih prijav; |
| --- | --- |

(c)

določi roke za predložitev obveznih prijav;

| (d) | določi pravila o pregledih in poročanju držav članic Komisiji. |
| --- | --- |

(d)

določi pravila o pregledih in poročanju držav članic Komisiji.

Člen 306

Spremni dokumenti in register v vinskem sektorju

1.   Proizvodi vinskega sektorja se lahko dajo v promet v Uniji samo s spremnim dokumentom, ki je uradno odobren.

2.   Fizične ali pravne osebe ali skupine oseb, ki pri opravljanju svojega poklica posedujejo proizvode vinskega sektorja, zlasti pridelovalci, polnilnice in predelovalci, pa tudi trgovci morajo voditi register o prejemu in izdaji navedenih proizvodov.

3.   Da se olajša prevoz proizvodov iz grozdja in vina ter njihovo preverjanje, ki ga opravijo države članice, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321
  :

| (a) | sprejme pravila o spremnem dokumentu, kdaj se uporabi in izjemah iz obveznosti za uporabo takšnega dokumenta; |
| --- | --- |

(a)

sprejme pravila o spremnem dokumentu, kdaj se uporabi in izjemah iz obveznosti za uporabo takšnega dokumenta;

| (b) | ustvari pogoje, v katerih spremni dokument šteje za dokument, ki potrjuje zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

(b)

ustvari pogoje, v katerih spremni dokument šteje za dokument, ki potrjuje zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| (c) | oblikuje pravila o kaznih, ki se uporabijo v primeru neskladnosti s spremnimi dokumenti; |
| --- | --- |

(c)

oblikuje pravila o kaznih, ki se uporabijo v primeru neskladnosti s spremnimi dokumenti;

| (d) | določi obveznost vodenja registra; |
| --- | --- |

(d)

določi obveznost vodenja registra;

| (e) | opredeli, kdo vodi register in izjeme iz obveznosti vodenja registra; |
| --- | --- |

(e)

opredeli, kdo vodi register in izjeme iz obveznosti vodenja registra;

| (f) | opredeli dejavnosti, ki morajo biti vključene v register; |
| --- | --- |

(f)

opredeli dejavnosti, ki morajo biti vključene v register;

| (g) | določi pravila v zvezi z uporabo spremnih dokumentov in registrov. |
| --- | --- |

(g)

določi pravila v zvezi z uporabo spremnih dokumentov in registrov.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme:

| (a) | pravila o sestavi registra, proizvodih, ki morajo biti vključeni vanj, rokih za vnos v registre in zaprtju registrov; |
| --- | --- |

(a)

pravila o sestavi registra, proizvodih, ki morajo biti vključeni vanj, rokih za vnos v registre in zaprtju registrov;

| (b) | ukrep, ki od držav članic zahteva, da določijo najvišji sprejemljiv odstotek izgub; |
| --- | --- |

(b)

ukrep, ki od držav članic zahteva, da določijo najvišji sprejemljiv odstotek izgub;

| (c) | splošne in prehodne določbe za vodenje registrov; |
| --- | --- |

(c)

splošne in prehodne določbe za vodenje registrov;

| (d) | pravila, ki določajo, kako dolgo se hranijo spremni dokumenti in registri; |
| --- | --- |

(d)

pravila, ki določajo, kako dolgo se hranijo spremni dokumenti in registri;

| (e) | pravila o sporočilih držav članic Komisiji; |
| --- | --- |

(e)

pravila o sporočilih držav članic Komisiji;

| (f) | pravila glede očitnih napak, višje sile in izjemnih okoliščin. |
| --- | --- |

(f)

pravila glede očitnih napak, višje sile in izjemnih okoliščin.

Člen 307

Imenovanje odgovornih nacionalnih organov za vinski sektor

1.   Brez poseganja v katere koli druge določbe te uredbe glede določitve pristojnih nacionalnih organov imenujejo države članice enega ali več organov, ki so odgovorni za zagotovitev skladnosti s predpisi Unije v vinskem sektorju. Države članice imenujejo predvsem laboratorije, pooblaščene za opravljanje uradnih analiz v vinskem sektorju. Imenovani laboratoriji izpolnjujejo splošna merila za delovanje preskusnih laboratorijev iz standarda ISO/IEC 17025.

2.   Države članice Komisiji sporočijo imena in naslove organov in laboratorijev iz odstavka 1. Komisija objavi te informacije in jih redno posodablja.

Člen 308

Uradno obveščanje in ocenjevanje v vinskem sektorju

1.   Glede nezakonitih zasaditev po 31. avgustu 1998 iz člena 82 države članice Komisijo vsako leto do 1. marca uradno obvestijo o površinah, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve po 31. avgustu 1998, ter o izkrčenih površinah v skladu z odstavkom 1 navedenega člena.

2.   Glede obvezne odobritve vinogradov, nezakonito zasajenih pred 1. septembrom 1998, in navedenih v členu 83 države članice Komisijo do 1. marca vsakega zadevnega leta uradno obvestijo o:

| (a) | površinah, zasajenih z vinsko trto brez ustreznih pravic do zasaditve pred 1. septembrom 1998; |
| --- | --- |

(a)

površinah, zasajenih z vinsko trto brez ustreznih pravic do zasaditve pred 1. septembrom 1998;

| (b) | površinah, katerih položaj je bil urejen v skladu z odstavkom 1 navedenega člena, o taksah iz navedenega odstavka ter o povprečni vrednosti regionalnih pravic do zasaditve iz odstavka 2 navedenega člena. |
| --- | --- |

(b)

površinah, katerih položaj je bil urejen v skladu z odstavkom 1 navedenega člena, o taksah iz navedenega odstavka ter o povprečni vrednosti regionalnih pravic do zasaditve iz odstavka 2 navedenega člena.

Države članice Komisijo uradno obvestijo o površinah, izkrčenih v skladu s prvim pododstavkom člena 83(4), prvič do 1. marca 2010.

Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 89(1) ne vpliva na obveznosti iz tega odstavka.

3.   Države članice najpozneje do 1. marca vsako leto, prvič pa najpozneje do 1. marca 2010, Komisiji predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, ki so jih določile v svojih podpornih programih iz oddelka VII poglavja IV naslova I dela II v predhodnem finančnem letu.

V teh poročilih se navedejo in opišejo ukrepi, za katere je bila odobrena pomoč Unije po podpornih programih, zlasti pa se podrobno opiše izvajanje promocijskih ukrepov iz člena 138.

4.   Države članice Komisiji predložijo do 1. marca 2011 in drugič do 1. marca 2014 oceno stroškov in koristi podpornih programov ter navedbo, kako bodo povečale svojo učinkovitost.

5.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme pravila o uradnem obveščanju in ocenjevanju, da se zagotovi enotna uporaba tega člena.

Oddelek III

Mleko in mlečni izdelki

Člen 309

Promocijska dajatev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

Brez poseganja v uporabo členov 107, 108 in 109 Pogodbe, kakor je predvideno v prvem odstavku člena 290 te uredbe, sme država članica uvesti promocijsko dajatev za svoje proizvajalce mleka za tržene količine mleka ali ekvivalenta mleka, da bi se financirali ukrepi za pospeševanje porabe v Uniji, razširitev trgov za mleko in mlečne izdelke ter izboljšanje kakovosti.

Člen 310

Obvezno prijavljanje v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

1.   Predelovalci surovega mleka pristojnemu nacionalnemu organu prijavijo količine surovega mleka, ki jih odkupijo vsak mesec.

2.   Da bi se zagotovila uporabnost in pravočasnost takšnega prijavljanja za upravljanje trga, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila o obsegu, vsebini, obliki in času takšnih prijavljanj.

Člen 311

Pogodbeni odnosi v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

1.   Če se država članica odloči, da mora biti za vsak odkup surovega mleka od kmeta za predelovalca surovega mleka, sestavljena pisna pogodba med strankama, mora takšna pogodba izpolnjevati pogoje iz odstavka 2.

V primeru, opisanem v prvem pododstavku, zadevna država članica tudi odloči, da če se surovo mleko odkupi prek ene ali več zbiralnic, mora biti za vsako stopnjo oddaje sklenjena pogodba med strankama. V ta namen "zbiralnica" pomeni podjetje, ki prenese surovo mleko od kmeta ali druge zbiralnice k predelovalcu surovega mleka ali drugi zbiralnici, če se lastništvo surovega mleka v vsakem primeru prenese.

2.   Pogodba:

| (a) | se sklene pred odkupom; |
| --- | --- |

(a)

se sklene pred odkupom;

| (b) | se sklene pisno in |
| --- | --- |

(b)

se sklene pisno in

| (c) | vključuje zlasti naslednje elemente:






  (i) | ceno, ki se plača za odkup, ki:






  — | se ne spreminja ter je določena v pogodbi in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vključuje zlasti naslednje elemente:

(i)

ceno, ki se plača za odkup, ki:

—

se ne spreminja ter je določena v pogodbi in/ali

| — | se spreminja glede na dejavnike, določene v pogodbi, zlasti razvoj razmer na trgu, ki temelji na kazalnikih trga, odkupljeno količino in kakovost odkupljenega surovega mleka, |
| --- | --- |

—

se spreminja glede na dejavnike, določene v pogodbi, zlasti razvoj razmer na trgu, ki temelji na kazalnikih trga, odkupljeno količino in kakovost odkupljenega surovega mleka,

| (ii) | količino, ki se lahko in/ali se bo odkupila in čas odkupov ter |
| --- | --- |

(ii)

količino, ki se lahko in/ali se bo odkupila in čas odkupov ter

| (iii) | trajanje pogodbe, ki lahko zajema nedoločen čas z določbo o odpovedi. |
| --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki lahko zajema nedoločen čas z določbo o odpovedi.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se pogodba ne zahteva, če se surovo mleko odkupi od kmeta za predelovalca surovega mleka, pri čemer je predelovalec zadruga, v katero je včlanjen kmet in če njeni poslovniki vsebujejo določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo učinki, opisani v točkah (a), (b) in (c) odstavka 2.

4.   O vseh elementih pogodb o odkupu surovega mleka, ki jih sklenejo kmetje, zbiralnice ali predelovalci surovega mleka, vključno z elementi iz odstavka 2(c), se stranke svobodno pogajajo.

5.   Da se zagotovi enotna uporaba tega člena, lahko Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe.

Oddelek IV

Etilni alkohol

Člen 312

Uradno obveščanje v sektorju etilnega alkohola

1.   V zvezi s proizvodi iz sektorja etilnega alkohola države članice Komisijo uradno obvestijo Komisijo o:

| (a) | proizvodnji etilnega alkohola kmetijskega porekla, izraženi v hektolitrih čistega alkohola glede na proizvod, uporabljen za proizvodnjo alkohola; |
| --- | --- |

(a)

proizvodnji etilnega alkohola kmetijskega porekla, izraženi v hektolitrih čistega alkohola glede na proizvod, uporabljen za proizvodnjo alkohola;

| (b) | količini prodanega etilnega alkohola kmetijskega porekla, izraženi v hektolitrih čistega alkohola glede na namembni sektor; |
| --- | --- |

(b)

količini prodanega etilnega alkohola kmetijskega porekla, izraženi v hektolitrih čistega alkohola glede na namembni sektor;

| (c) | zalogah etilnega alkohola kmetijskega porekla, ki so bile na voljo v državah članicah konec predhodnega leta; |
| --- | --- |

(c)

zalogah etilnega alkohola kmetijskega porekla, ki so bile na voljo v državah članicah konec predhodnega leta;

| (d) | napovedani proizvodnji za tekoče leto. |
| --- | --- |

(d)

napovedani proizvodnji za tekoče leto.

Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  sprejme pravila za sporočanje teh informacij in zlasti pogostost sporočanja ter opredelitev namembnih sektorjev.

2.   Komisija z izvedbenimi akti brez pomoči odbora iz člena 323(1)

  , sprejetimi brez uporabe člena 323,
  ter na podlagi informacij iz odstavka 1 in drugih razpoložljivih informacij sestavi bilanco Unije o trgu za etilni alkohol kmetijskega porekla za predhodno leto in oceno bilance za tekoče leto.

Bilanca Unije vsebuje tudi informacije o etilnem alkoholu nekmetijskega porekla. Komisija z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  opredeli natančno vsebino in način zbiranja takšnih informacij.

Za namen tega odstavka "etilni alkohol nekmetijskega porekla" pomeni proizvode pod oznakami KN 2207, 2208 90 91 in 2208 90 99, ki niso pridobljeni iz posameznega kmetijskega proizvoda iz Priloge I k Pogodbi.

3.   Komisija uradno obvesti države članice o vseh bilancah iz odstavka 2.

DEL VI

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 313

Finančni določbe

Za stroške, ki jih imajo države članice pri izvajanju obveznosti v okviru te uredbe, se uporabljajo Uredba (ES) št. 1290/2005 in določbe, sprejete v zvezi z njenim izvajanjem.

Člen 314

Prenos zneskov iz vinskega sektorja na razvoj podeželja

1.   Zneski, določeni v odstavku 2, ki temeljijo na preteklih izdatkih na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999 za intervencijske ukrepe za urejanje kmetijskih trgov iz člena 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 1290/2005, so na voljo kot dodatna sredstva Unije za ukrepe v vinorodnih regijah v okviru programa razvoja podeželja, ki se financira na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005.

2.   Naslednji zneski bodo na voljo v naslednjih koledarskih letih:

| — | 2009: 40 660 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2009: 40 660 000 EUR,

| — | 2010: 82 110 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2010: 82 110 000 EUR,

| — | od leta 2011 naprej: 122 610 000 EUR. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

—

od leta 2011 naprej: 122 610 000 EUR. [Sprememba 36]

3.   Zneski iz odstavka 2 se razporedijo med države članice v skladu s Prilogo XIX.

4.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem členom.

Člen 315

Ukrepi za reševanje specifičnih praktičnih problemov

1.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme

  delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 321, določi
  ukrepe, ki so v izrednih razmerah potrebni in upravičeni za reševanje konkretnih praktičnih problemov. Ti ukrepi lahko odstopajo od določb te uredbe, vendar samo v toliko in tako dolgo, kot je nujno potrebno.

2.   Če je zaradi reševanja zadevnega problema potrebno, Komisija ukrepa v skladu s členom 323(2).

  Kadar je to nujno, velja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, nujni postopek iz člena 322. [Sprememba 37]

Člen 316

Izmenjava informacij

1.   Države članice in Komisija se medsebojno uradno obveščajo o vseh informacijah, potrebnih za uporabo te uredbe ali za spremljanje in analizo trga ter za ravnanje v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede proizvodov iz člena 1. Kadar je potrebno, se lahko navedene informacije posredujejo ali dajo na voljo pristojnim organom tretjih držav in objavijo.

2.   Da bi bilo uradno obveščanje iz odstavka 1 hitro, učinkovito, natančno in stroškovno učinkovito, Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  določi:

| (a) | naravo in vrsto sporočenih informacij; |
| --- | --- |

(a)

naravo in vrsto sporočenih informacij;

| (b) | metode uradnega obveščanja; |
| --- | --- |

(b)

metode uradnega obveščanja;

| (c) | pravila, povezana s pravicami dostopa do informacij ali informacijskih sistemov, ki so dani na voljo; |
| --- | --- |

(c)

pravila, povezana s pravicami dostopa do informacij ali informacijskih sistemov, ki so dani na voljo;

| (d) | pogoje in sredstva objavljanja informacij. |
| --- | --- |

(d)

pogoje in sredstva objavljanja informacij.

3.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme:

| (a) | pravila o zagotavljanju informacij, kot je potrebno za uporabo tega člena; |
| --- | --- |

(a)

pravila o zagotavljanju informacij, kot je potrebno za uporabo tega člena;

| (b) | ureditve za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradno obveščanje; |
| --- | --- |

(b)

ureditve za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradno obveščanje;

| (c) | ureditve za pošiljanje informacij in dokumentov ali dajanje teh na voljo državam članicam, pristojnim organom in tretjim državam ali javnosti. |
| --- | --- |

(c)

ureditve za pošiljanje informacij in dokumentov ali dajanje teh na voljo državam članicam, pristojnim organom in tretjim državam ali javnosti.

Člen 317

Klavzula o izogibanju

Brez poseganja v morebitne posebne določbe se nobena ugodnost iz te uredbe ne odobri fizičnim ali pravnim osebam, v zvezi s katerimi je ugotovljeno, da so bili pogoji za pridobitev takšnih ugodnosti ustvarjeni umetno in v nasprotju z cilji te uredbe.

Člen 318

Pregledi in preverjanja, upravni ukrepi, upravne kazni ter poročanje o njih

1.   Da se vzpostavi ravnovesje med odvračilnim učinkom stroškov, sankcij in kazni, ki se naložijo zaradi neskladnosti s kakršnimi koli obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe te uredbe na eni strani, in prilagodljivo uporabo sistema na drugi Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme pravila in pogoje glede:

| (a) | prekinitve ali začasne prekinitve plačila ali stopnje zmanjšanja pomoči plačil ali nadomestil, zlasti v primeru neupoštevanja časovnih omejitev, neskladnosti proizvodov, velikosti ali količine z uporabo, neopravljene ocene programa ali se informacije ne sporočijo, so te nepravilne ali se ne sporočijo pravočasno; |
| --- | --- |

(a)

prekinitve ali začasne prekinitve plačila ali stopnje zmanjšanja pomoči plačil ali nadomestil, zlasti v primeru neupoštevanja časovnih omejitev, neskladnosti proizvodov, velikosti ali količine z uporabo, neopravljene ocene programa ali se informacije ne sporočijo, so te nepravilne ali se ne sporočijo pravočasno;

| (b) | zmanjšanja plačila državam članicam v zvezi z njihovimi kmetijskimi odhodki, če se ne spoštujejo časovne omejitve, določene za povračilo prispevka za plačilo presežne dajatve, ali glede začasne prekinitve mesečnih plačil, če države članice Komisiji ne pošljejo informacij ali jih ne pošljejo pravočasno ali so te napačne; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanja plačila državam članicam v zvezi z njihovimi kmetijskimi odhodki, če se ne spoštujejo časovne omejitve, določene za povračilo prispevka za plačilo presežne dajatve, ali glede začasne prekinitve mesečnih plačil, če države članice Komisiji ne pošljejo informacij ali jih ne pošljejo pravočasno ali so te napačne;

| (c) | standardnih zneskov, ki jih mora plačati ponudnik, če intervencijski proizvodi ne izpolnjujejo zahtev glede kakovosti; |
| --- | --- |

(c)

standardnih zneskov, ki jih mora plačati ponudnik, če intervencijski proizvodi ne izpolnjujejo zahtev glede kakovosti;

| (d) | delnega ali celotnega povračila izplačil, če se odobritev ali načrt o priznanju začasno prekine ali ustavi ali v primeru neupravičenega plačila; |
| --- | --- |

(d)

delnega ali celotnega povračila izplačil, če se odobritev ali načrt o priznanju začasno prekine ali ustavi ali v primeru neupravičenega plačila;

| (e) | posebnega zneska, dodatnih stroškov ali obrestnih mer, ki se uporabijo v primeru goljufije, nepravilnosti ali kadar ni dokaza, da je obveznost izpolnjena, ali v primeru prepoznih prijav; |
| --- | --- |

(e)

posebnega zneska, dodatnih stroškov ali obrestnih mer, ki se uporabijo v primeru goljufije, nepravilnosti ali kadar ni dokaza, da je obveznost izpolnjena, ali v primeru prepoznih prijav;

| (f) | izkrčitve nezakonito uporabljenih vinogradov; |
| --- | --- |

(f)

izkrčitve nezakonito uporabljenih vinogradov;

| (g) | stopnje zmanjšanja, ki se uporabi za sprostitev varščin za nadomestila, dovoljenja, ponudb, razpisov ali posebnih zahtevkov, kadar obveznost, zajeta v navedeni varščini, delno ali v celoti ni izpolnjena; |
| --- | --- |

(g)

stopnje zmanjšanja, ki se uporabi za sprostitev varščin za nadomestila, dovoljenja, ponudb, razpisov ali posebnih zahtevkov, kadar obveznost, zajeta v navedeni varščini, delno ali v celoti ni izpolnjena;

| (h) | zadrževanja zneskov, izterjanih kot sankcije ali kazni, s strani držav članic ali razporeditve zneskov v proračun Unije; |
| --- | --- |

(h)

zadrževanja zneskov, izterjanih kot sankcije ali kazni, s strani držav članic ali razporeditve zneskov v proračun Unije;

| (i) | izključitev izvajalca ali vlagatelja iz javne intervencije in zasebnega skladiščenja, iz sistema vlaganja zahtevkov za dovoljenja ali iz sistemov tarifnih kvot v primeru goljufije ali predložitve napačnih informacij; |
| --- | --- |

(i)

izključitev izvajalca ali vlagatelja iz javne intervencije in zasebnega skladiščenja, iz sistema vlaganja zahtevkov za dovoljenja ali iz sistemov tarifnih kvot v primeru goljufije ali predložitve napačnih informacij;

| (j) | začasno ali trajno odvzete odobritve ali začasno ali trajno odvzetega priznanja, zlasti kadar izvajalec, organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev ali medpanožna organizacija ne spoštuje ali ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede uradnega obveščanja; |
| --- | --- |

(j)

začasno ali trajno odvzete odobritve ali začasno ali trajno odvzetega priznanja, zlasti kadar izvajalec, organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev ali medpanožna organizacija ne spoštuje ali ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede uradnega obveščanja;

| (k) | izrekanja ustreznih nacionalnih kazni za izvajalce, vključene v postopek proizvodnje, ki presega kvote. |
| --- | --- |

(k)

izrekanja ustreznih nacionalnih kazni za izvajalce, vključene v postopek proizvodnje, ki presega kvote.

Stroški in upravne sankcije in kazni iz prvega pododstavka se stopnjujejo glede na resnost, obseg, trajanje in ponavljanje ugotovljenega neizpolnjevanja obveznosti.

2.   Komisija z izvedbenimi akti
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a)
  sprejme:

| (a) | pravila o upravnih in fizičnih pregledih, ki jih izvajajo države članice v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhaja iz uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pravila o upravnih in fizičnih pregledih, ki jih izvajajo države članice v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhaja iz uporabe te uredbe;

| (b) | postopke in tehnična merila glede upravnih ukrepov in upravnih kazni iz odstavka 1, če je ugotovljeno neizpolnjevanje kakršnih koli obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

postopke in tehnična merila glede upravnih ukrepov in upravnih kazni iz odstavka 1, če je ugotovljeno neizpolnjevanje kakršnih koli obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe;

| (c) | postopke in merila v zvezi s povračilom neupravičenih izplačil glede izvajanja pravil in pogojev iz točke (d) odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

postopke in merila v zvezi s povračilom neupravičenih izplačil glede izvajanja pravil in pogojev iz točke (d) odstavka 1;

| (d) | pravila in metode poročanja o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih. |
| --- | --- |

(d)

pravila in metode poročanja o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih.

| (e) | če posebne potrebe za ustrezno upravljanje sistema to zahtevajo, pravila, s katerimi se uvedejo dodatne zahteve v zvezi s carinskimi postopki, zlasti kot je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (52). |
| --- | --- |

(e)

če posebne potrebe za ustrezno upravljanje sistema to zahtevajo, pravila, s katerimi se uvedejo dodatne zahteve v zvezi s carinskimi postopki, zlasti kot je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (52).

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti
  , sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 323(1a),
  določi pravila o izmeri površin v vinskem sektorju, ki zagotavljajo enotno uporabo določb te uredbe. Taka pravila lahko zadevajo predvsem preverjanja in pravila, ki urejajo posebne finančne postopke za izboljšanje pregledov.

Člen 319

Skladnost z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom

Za namene uporabe te uredbe v vinskem sektorju države članice zagotovijo, da so upravni in nadzorni postopki iz člena 318, ki se nanašajo na površine, združljivi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom (IAKS) glede naslednjih elementov:

| (a) | računalniške zbirke podatkov; |
| --- | --- |

(a)

računalniške zbirke podatkov;

| (b) | sistemov identifikacije enot rabe ali polj iz člena 17(1) Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(b)

sistemov identifikacije enot rabe ali polj iz člena 17(1) Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (c) | administrativnih pregledov. |
| --- | --- |

(c)

administrativnih pregledov.

Ti postopki brez kakršnih koli težav ali navzkrižij omogočijo skupno delovanje ali izmenjavo podatkov z IAKS.

DEL VII

PRENOS POOBLASTIL, IZVEDBENE DOLOČBE, PREHODNA IN KONČNA PRAVILA

POGLAVJE I

Prenos pooblastil in izvedbene določbe

Člen 320

Pooblastila Komisije

Kadar so Komisiji podeljena pooblastila in če v tej uredbi ni izrecno drugače določeno, Komisija ravna:

| — | v skladu s postopkom iz člena 321 v primeru delegiranih aktov; |
| --- | --- |

—

v skladu s postopkom iz člena 321 v primeru delegiranih aktov;

| — | v skladu s postopkom iz členov 321 in 322 v primeru delegiranih aktov; sprejetih po nujnem postopku; ter |
| --- | --- |

—

v skladu s postopkom iz členov 321 in 322 v primeru delegiranih aktov; sprejetih po nujnem postopku; ter

| — | v skladu s postopkom iz člena 323 v primeru izvedbenih aktov. |
| --- | --- |

—

v skladu s postopkom iz člena 323 v primeru izvedbenih aktov.

Člen 321

Delegirani akti

1.   Komisiji se pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podelijo za nedoločen čas

  se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena
  .

Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče pooblastilo iz odstavka 1.

  Pooblastilo se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (53). Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastil, si o tem prizadeva obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter razloge za preklic.

S sklepom
  o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila,
  navedena
  v tej odločitvi. Veljati začne
  takoj
  ali na poznejši
  datum, naveden v sklepu. Sklep
  ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet oba obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja zoper delegirani akt, svoje razloge utemelji.

  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 38]

Člen 322

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti po nujnem postopku, začnejo veljati nemudoma in veljajo do vložitve ugovora v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu, sprejetem v skladu s tem členom, se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

2.   Evropski parlament in

  ali
  Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt,

  nasprotuje delegiranemu aktu
  ,
  sprejetemu
  sprejet v skladu s tem členom, v skladu s postopkom iz člena 321(3)

  člena 321(5)
  . V navedenem

  tem
  primeru se akt preneha uporabljati. Institucija, ki ugovarja zoper takšen delegirani akt, svoje razloge utemelji

  Komisija po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju ta akt nemudoma razveljavi
  . [Sprememba 39]

Člen 323

Odbor za izvedbene akte

1.   [Če so izvedbeni akti sprejeti na podlagi te uredbe, Komisiji pomaga
  odbor, ki se imenuje
  odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov in uporabi se postopek iz člena [5] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] (dopolniti po sprejetju uredbe o mehanizmih nadzora iz člena 291(3) PDEU, o kateri trenutno razpravljata Evropski parlament in Svet]
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

1a.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   V nujnih primerih iz členov 265, 266, 282 in 315(2) te uredbe se uporabi postopek iz člena [6] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy]

  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe
  . [Sprememba 40]

Člen 324

Organizacija odbora

Pri organizaciji sej odbora iz člena 323(1) se upoštevajo zlasti obseg njegovih odgovornosti, posebnosti obravnavane zadeve in potreba po vključitvi ustreznega strokovnega znanja.

POGLAVJE II

Prehodne in končne določbe

Člen 325

Razveljavitve

1.   Uredba (EGS) št. 922/72 se razveljavi.

2.   Uredba (ES) št. 1234/2007 se razveljavi.

Vendar se členi 113a, 113b, 114, 115, 116, 117(1) do (4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter priloge XIa (II) drugi odstavek, XIa (IV do IX), XII (IV)(2), XIII (VI) drugi odstavek, XIV(A), XIV (B)(I) (2) in (3), XIV (B)(III) in XIV (C), XV (II), (III), (IV) in (VI) k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do datuma, določenega na podlagi člena 326 te Uredbe.

Poleg tega:

| — | se členi 85o do 85x Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter Priloga Xd in Xe k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do konca vinskega leta 2010/2011; |
| --- | --- |

—

se členi 85o do 85x Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter Priloga Xd in Xe k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do konca vinskega leta 2010/2011;

| — | se členi 84a, 86 do 95a, 188a(3) in 188a(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter prilogi Xa in XI k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do konca tržnega leta 2011/2012 za zadevne proizvode; |
| --- | --- |

—

se členi 84a, 86 do 95a, 188a(3) in 188a(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter prilogi Xa in XI k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do konca tržnega leta 2011/2012 za zadevne proizvode;

| — | se členi 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter Priloga XVa k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do 31. julija 2012. |
| --- | --- |

—

se členi 103w, 103x in 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter Priloga XVa k navedeni uredbi, za namene uporabe navedenih členov, še naprej uporabljajo do 31. julija 2012.

3.   Sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1234/2007 se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se razlagajo v skladu s primerjalno tabelo iz Priloge XX k tej uredbi.

Člen 326

Datum uporabe pravil trženja

Da se zagotovi pravna varnost pri uporabi pravil trženja, Komisija z delegiranimi akti določi datum, s katerim določene določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 iz drugega pododstavka člena 325(2) te uredbe ali deli te uredbe prenehajo veljati za zadevni sektor. Navedeni datum je datum uporabe ustreznih pravil trženja, ki se določi na podlagi delegiranih aktov iz oddelka I poglavja I naslova II dela II te uredbe.

Člen 327

Prehodna pravila v sektorjih sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave

1.   Ta uredba ne vpliva na priznanje skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, ki je bilo dodeljeno pred začetkom veljavnosti te uredbe, niti nima učinka na nerešene načrte za priznanje ali operativne programe.

2.   Da se zagotovi ohranitev ureditev, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1234/2007, lahko Komisija z delegiranimi akti
  , sprejetimi v skladu s členom 321,
  sprejme prehodna pravila.

Člen 328

Prehodna pravila v vinskem sektorju

Za zagotovitev, da se z začetkom veljavnosti te uredbe ne oškodujejo gospodarski subjekti, lahko Komisija z delegiranimi akti
  v skladu s členom 321
  sprejme ukrepe, ki so potrebni, da se olajša prehod iz ureditev, določenih z uredbama (ES) št. 1493/1999 in (ES) št. 479/2008, na ureditve, določene v tej uredbi.

Člen 329

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati [sedmi] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

[Vendar se člen 159 uporablja od [..../eno leto po začetku veljavnosti]].

2.   Za sektor sladkorja se naslov I dela II uporablja do konca tržnega leta 2014/2015 za sladkor.

Določbe, ki se nanašajo na sistem omejevanja proizvodnje mleka, ki je vzpostavljen v poglavju III naslova I dela II, se v skladu s členom 59 uporabljajo do 31. marca 2015.

Za sektor mleka in mlečnih izdelkov se do 30. junija 2020 uporabljajo točka (iv) prvega odstavka člena 209 in členi 210(4), 229, 287, 310 in 311.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 89.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012.

2

(3)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 106, 5.5.1972, str. 1.

4

(5)  
  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

5

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(6)  UL L 30, 31.1.2009, str. 1

6

(7)  UL L 76, 19.3.2008, str. 6.

7

(8)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16

8

(9)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

9

(10)  COM(2009)0234 konč.

10

(11)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

11

(12)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

12

(13)  UL L 214, 4.8.2006, str. 7.

13

(14)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1.

14

(15)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

15

(16)  UL L 243, 6.9.2006, str. 47.

16

(17)  COM(2010)0498.

17

(18)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1.

18

(19)  UL L 143, 16.6.2000, str. 1.

19

(20)  UL L 265, 26.9.2006, str. 1.

20

(21)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

21

(22)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

22

(23)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.

23

(24)  
  UL L 358, 16.12.2006, str. 3.

24

UL L 358, 16.12.2006, str. 3.

(25)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

25

(26)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

26

(27)  UL L 197, 3.8.2000, str. 19.

27

(28)  UL L 10, 12.1.2002, str. 47.

28

(29)  UL L 10, 12.1.2002, str. 53.

29

(30)  UL L 10, 12.1.2002, str. 58.

30

(31)  UL L 10, 12.1.2002, str. 67.

31

(32)  UL L 15, 17.1.2002, str. 19.

32

(33)  UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

33

(34)  UL L 299, 8.11.2008, str. 25.

34

(35)  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

35

(36)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

36

(37)  UL L 118, 4.5.2002, str. 1.

37

(38)  UL L 186, 30.6.1989, str. 21.

38

(39)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

39

(40)  UL L 247, 21.9.2007, str. 17.

40

(41)  Uredba Sveta (EGS) št. 707/76 z dne 25. marca 1976 o priznavanju skupin proizvajalcev gojiteljev sviloprejk (UL L 84, 31.3.1976, str. 1.).

41

(42)  Uredba Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za sektor oljčnega olja in namiznih oljk (UL L 161, 30.4.2004, str. 97.).

42

(43)  Uredba Sveta (ES) št. 1952/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za hmelj (UL L 314, 30.11.2005, str. 1.).

43

(44)  Uredbo Sveta (EGS) št. 2077/92 z dne 30. junija 1992 o medpanožnih organizacijah in sporazumih na področju tobaka (UL L 215, 30.7.1992, str. 80.).

44

(45)  Uredba Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (UL L 198, 22.7.1991, str. 1.).

45

(46)  Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (UL L 189, 20.7.2007, str. 1.).

46

(47)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

47

(48)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

48

(49)  UL L 84, 31.3.2009, str. 1.

49

(50)  UL L 185, 17.7.2009, str. 1.

50

(51)  UL L 328, 15.12.2009, str. 10.

51

(52)  UL L 145, 4.6.2008, str. 1.

52

(53)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

53

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA I

SEZNAM IZDELKOV IZ ČLENA 1(1)

Del I:   Žita

V zvezi z žiti ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 0709 90 60 | Sladka koruza, sveža ali ohlajena |
| 0712 90 19 | Sušena sladka koruza, cela, narezana na koščke ali rezine, zdrobljena ali mleta, vendar ne nadalje pripravljena, razen hibridov za setev |
| 1001 90 91 | Navadna pšenica in soržica |
| 1001 90 99 | Pira, navadna pšenica in soržica, razen za setev |
| 1002 00 00 | Rž |
| 1003 00 | Ječmen |
| 1004 00 | Oves |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov za setev |
| 1008 | Ajda, proso in ptičje seme; druga žita |
| (b) | 1001 10 | Trda pšenica |
| (c) | 1101 00 00 | Pšenična moka ali moka iz soržice |
| 1102 10 00 | Ržena moka |
| 1103 11 | Pšenični drobljenec in zdrob |
| 1107 | Slad, pražen ali nepražen |
| (d) | 0714 | Manioka, maranta, salep, topinambur, sladki krompir ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba ali inulina, sveži, ohlajeni, zamrznjeni ali posušeni, celi ali razrezani ali v peletih; sredica sagovega drevesa |
| ex 1102 | Žitna moka, razen pšenične ali moke iz soržice: |
| 1102 20 | Koruzna moka: |
| 1102 90 | Drugo |
| 1102 90 10 | Ječmenova moka |
| 1102 90 30 | Ovsena moka |
| 1102 90 90 | Drugo |
| ex 1103 | Žitni drobljenci, zdrob in peleti, razen pšeničnega drobljenca in zdroba (podštevilka 1103 11), riževega drobljenca in zdroba (podštevilka 1103 19 50) in riževih peletov (podštevilka 1103 20 50) |
| ex 1104 | Žitna zrnja, drugače obdelana (npr. z odstranjeno opno, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tar. št. 1006 in riževih kosmičev iz. tar. št. 1104 19 91; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti |
| 1106 20 | Moka, zdrob in iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tarifne številke 0714 |
| ex 1108 | Škrob; inulin: |
| Škrob: |
| 1108 11 00 | Pšenični škrob |
| 1108 12 00 | Koruzni škrob |
| 1108 13 00 | Krompirjev škrob |
| 1108 14 00 | Škrob iz manioke |
| ex 1108 19 | Drug škrob: |
| 1108 19 90 | Drugo |
| 1109 00 00 | Pšenični gluten, osušen ali neosušen |
| 1702 | Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in frukotozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali nemešan z naravnim medom; karamelni sladkor: |
| ex 1702 30 | Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas. % fruktoze: |
| | Drugo: |
| ex 1702 30 50 | v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriranega ali neaglomeriranega, ki v suhem stanju vsebuje manj kot 99 mas. % glukoze |
| ex 1702 30 90 | Drugo, ki v suhem stanju vsebuje manj kot 99 mas. % glukoze |
| ex 1702 40 | Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja: |
| 1702 40 90 | Drugo |
| ex 1702 90 | Drugo, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze: |
| 1702 90 50 | Maltodekstrin in maltodekstrinski sirup |
| Karamel: |
| Drugo |
| 1702 90 75 | V obliki prahu, aglomeriran ali neaglomeriran |
| 1702 90 79 | Drugo |
| 2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |
| ex 2106 90 | Drugo |
| Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi: |
| Drugo |
| 2106 90 55 | Glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi |
| ex 2302 | Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit, nepeletizirani ali peletizirani |
| ex 2303 | Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki, rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja, ostanki in odpadki iz pivovarn ali destilarn, nepeletizirani in peletizirani: |
| 2303 10 | Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki |
| 2303 30 00 | Odpadki in ostanki iz pivovarn ali destilarn |
| ex 2306 | Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih maščob ali olj, razen tistih iz tarifne številke 2304 ali 2305, nezmleti ali zmleti ali peletizirani: |
| Drugo |
| 2306 90 05 | Iz koruznih kalčkov |
| ex 2308 | Rastlinski materiali in rastlinski odpadki, stranski proizvodi in ostanki, peletizirani ali nepeletizirani, ki se uporabljajo kot krma za živali, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu: |
| 2308 00 40 | Želod in divji kostanj; drozge ali tropine iz drugega sadja razen iz grozdja |
| 2309 | Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali: |
| ex 2309 10 | Hrana za pse in mačke, pripravljena za prodajo na drobno: |
| 2309 10 11
  2309 10 13
  2309 10 31
  2309 10 33
  2309 10 51
  2309 10 53 | ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne izdelke |
| ex 2309 90 | Drugo: |
| 2309 90 20 | Proizvodi, na katere se nanaša dodatna opomba 5 k poglavju 23 kombinirane nomenklature |
| Drugo, vključno s premiksi: |
| 2309 90 31
  2309 90 33
  2309 90 41
  2309 90 43
  2309 90 51
  2309 90 53 | ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne izdelke: |
| (1) | Za namene te tarifne podštevilke "mlečni izdelki" pomenijo proizvode iz tarifnih številk 0401 do 0406 ter tarifnih podštevilk 1702 11, 1702 19 in 2106 90 51. |

Oznaka KN

Opis

(a)

0709 90 60

Sladka koruza, sveža ali ohlajena

0712 90 19

Sušena sladka koruza, cela, narezana na koščke ali rezine, zdrobljena ali mleta, vendar ne nadalje pripravljena, razen hibridov za setev

1001 90 91

Navadna pšenica in soržica

1001 90 99

Pira, navadna pšenica in soržica, razen za setev

1002 00 00

Rž

1003 00

Ječmen

1004 00

Oves

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

1005 90 00

Koruza, razen semenske

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov za setev

1008

Ajda, proso in ptičje seme; druga žita

(b)

1001 10

Trda pšenica

(c)

1101 00 00

Pšenična moka ali moka iz soržice

1102 10 00

Ržena moka

1103 11

Pšenični drobljenec in zdrob

1107

Slad, pražen ali nepražen

(d)

0714

Manioka, maranta, salep, topinambur, sladki krompir ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba ali inulina, sveži, ohlajeni, zamrznjeni ali posušeni, celi ali razrezani ali v peletih; sredica sagovega drevesa

ex 1102

Žitna moka, razen pšenične ali moke iz soržice:

1102 20

Koruzna moka:

1102 90

Drugo

1102 90 10

Ječmenova moka

1102 90 30

Ovsena moka

1102 90 90

Drugo

ex 1103

Žitni drobljenci, zdrob in peleti, razen pšeničnega drobljenca in zdroba (podštevilka 1103 11), riževega drobljenca in zdroba (podštevilka 1103 19 50) in riževih peletov (podštevilka 1103 20 50)

ex 1104

Žitna zrnja, drugače obdelana (npr. z odstranjeno opno, valjana, v kosmičih, perlirana, rezana ali drobljena), razen riža iz tar. št. 1006 in riževih kosmičev iz. tar. št. 1104 19 91; žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti

1106 20

Moka, zdrob in iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tarifne številke 0714

ex 1108

Škrob; inulin:

Škrob:

1108 11 00

Pšenični škrob

1108 12 00

Koruzni škrob

1108 13 00

Krompirjev škrob

1108 14 00

Škrob iz manioke

ex 1108 19

Drug škrob:

1108 19 90

Drugo

1109 00 00

Pšenični gluten, osušen ali neosušen

1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in frukotozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali nemešan z naravnim medom; karamelni sladkor:

ex 1702 30

Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas. % fruktoze:

Drugo:

ex 1702 30 50

v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriranega ali neaglomeriranega, ki v suhem stanju vsebuje manj kot 99 mas. % glukoze

ex 1702 30 90

Drugo, ki v suhem stanju vsebuje manj kot 99 mas. % glukoze

ex 1702 40

Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze, razen invertnega sladkorja:

1702 40 90

Drugo

ex 1702 90

Drugo, vključno invertni sladkor in drugi sladkorji in druge mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze:

1702 90 50

Maltodekstrin in maltodekstrinski sirup

Karamel:

Drugo

1702 90 75

V obliki prahu, aglomeriran ali neaglomeriran

1702 90 79

Drugo

2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

ex 2106 90

Drugo

Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi:

Drugo

2106 90 55

Glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi

ex 2302

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit, nepeletizirani ali peletizirani

ex 2303

Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki, rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja, ostanki in odpadki iz pivovarn ali destilarn, nepeletizirani in peletizirani:

2303 10

Ostanki pri proizvodnji škroba in podobni ostanki

2303 30 00

Odpadki in ostanki iz pivovarn ali destilarn

ex 2306

Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih maščob ali olj, razen tistih iz tarifne številke 2304 ali 2305, nezmleti ali zmleti ali peletizirani:

Drugo

2306 90 05

Iz koruznih kalčkov

ex 2308

Rastlinski materiali in rastlinski odpadki, stranski proizvodi in ostanki, peletizirani ali nepeletizirani, ki se uporabljajo kot krma za živali, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

2308 00 40

Želod in divji kostanj; drozge ali tropine iz drugega sadja razen iz grozdja

2309

Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali:

ex 2309 10

Hrana za pse in mačke, pripravljena za prodajo na drobno:

2309 10 11

2309 10 13

2309 10 31

2309 10 33

2309 10 51

2309 10 53

ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne izdelke

ex 2309 90

Drugo:

2309 90 20

Proizvodi, na katere se nanaša dodatna opomba 5 k poglavju 23 kombinirane nomenklature

Drugo, vključno s premiksi:

2309 90 31

2309 90 33

2309 90 41

2309 90 43

2309 90 51

2309 90 53

ki vsebuje škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečne izdelke:

(1)

Za namene te tarifne podštevilke "mlečni izdelki" pomenijo proizvode iz tarifnih številk 0401 do 0406 ter tarifnih podštevilk 1702 11, 1702 19 in 2106 90 51.

Del II:   Riž

V zvezi z rižem ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 1006 10 21 do
  1006 10 98 | Neoluščen riž (riž v luski ali surov), razen za setev |
| 1006 20 | Oluščen nebrušen (rjav) riž |
| 1006 30 | Riž, manj brušen ali dobro brušen, tudi poliran ali glaziran |
| (b) | 1006 40 00 | Lomljen riž |
| (c) | 1102 90 50 | Riževa moka |
| 1103 19 50 | Rižev drobljenec in zdrob |
| 1103 20 50 | Riževi peleti |
| 1104 19 91 | Riževa zrna v obliki kosmičev |
| ex 1104 19 99 | Riževa zrna, valjana |
| 1108 19 10 | Rižev škrob |

Oznaka KN

Opis

(a)

1006 10 21 do

1006 10 98

Neoluščen riž (riž v luski ali surov), razen za setev

1006 20

Oluščen nebrušen (rjav) riž

1006 30

Riž, manj brušen ali dobro brušen, tudi poliran ali glaziran

(b)

1006 40 00

Lomljen riž

(c)

1102 90 50

Riževa moka

1103 19 50

Rižev drobljenec in zdrob

1103 20 50

Riževi peleti

1104 19 91

Riževa zrna v obliki kosmičev

ex 1104 19 99

Riževa zrna, valjana

1108 19 10

Rižev škrob

Del III:   Sladkor

V zvezi s sladkorjem ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 1212 91 | Sladkorna pesa |
| 1212 99 20 | Sladkorni trs |
| (b) | 1701 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter kemično čista saharoza, v trdnem stanju |
| (c) | 1702 20 | Javorjev sladkor in javorjev sirup |
| 1702 60 95 in 1702 90 95 | Drugi sladkorji v trdnem stanju in sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, ki pa ne zajemajo laktoze, glukoze, maltodekstrina in izoglukoze |
| 1702 90 71 | Karamel, ki v suhi snovi vsebuje 50 mas. % ali več saharoze |
| 2106 90 59 | Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi, razen izoglukoznih, laktoznih, glukoznih in maltodekstrinskih sirupov |
| (d) | 1702 30 10
  1702 40 10
  1702 60 10
  1702 90 30 | Izoglukoza |
| (e) | 1702 60 80
  1702 90 80 | Inulinski sirup |
| (f) | 1703 | Melase, dobljene pri ekstrakciji ali prečiščevanju sladkorja |
| (g) | 2106 90 30 | Aromatizirani ali obarvani izoglukozni sirupi |
| (h) | 2303 20 | Rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja |

Oznaka KN

Opis

(a)

1212 91

Sladkorna pesa

1212 99 20

Sladkorni trs

(b)

1701

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter kemično čista saharoza, v trdnem stanju

(c)

1702 20

Javorjev sladkor in javorjev sirup

1702 60 95 in 1702 90 95

Drugi sladkorji v trdnem stanju in sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, ki pa ne zajemajo laktoze, glukoze, maltodekstrina in izoglukoze

1702 90 71

Karamel, ki v suhi snovi vsebuje 50 mas. % ali več saharoze

2106 90 59

Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi, razen izoglukoznih, laktoznih, glukoznih in maltodekstrinskih sirupov

(d)

1702 30 10

1702 40 10

1702 60 10

1702 90 30

Izoglukoza

(e)

1702 60 80

1702 90 80

Inulinski sirup

(f)

1703

Melase, dobljene pri ekstrakciji ali prečiščevanju sladkorja

(g)

2106 90 30

Aromatizirani ali obarvani izoglukozni sirupi

(h)

2303 20

Rezanci sladkorne pese, odpadki sladkornega trsa in drugi odpadki pri proizvodnji sladkorja

Del IV:   Posušena krma

V zvezi s posušeno krmo ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | ex 1214 10 00 | Zdrob in peleti lucerne, umetno toplotno sušeni |
| Zdrob in peleti lucerne drugače sušeni in zmleti |
| ex 1214 90 90 | Lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašica in podobni proizvodi za krmo, umetno toplotno sušeni, razen sena in krmnega ohrovta in proizvodov, ki vsebujejo seno |
| Drugače sušena in zmleta lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašice, medena detelja, navadni grahor in navadna nokota |
| (b) | ex 2309 90 99 | Beljakovinski koncentrati, dobljeni iz sokov lucerne in trav |
| Dehidrirani proizvodi, dobljeni izključno iz trdnih ostankov in soka, ki nastane pri pripravi omenjenih koncentratov |

Oznaka KN

Opis

(a)

ex 1214 10 00

Zdrob in peleti lucerne, umetno toplotno sušeni

Zdrob in peleti lucerne drugače sušeni in zmleti

ex 1214 90 90

Lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašica in podobni proizvodi za krmo, umetno toplotno sušeni, razen sena in krmnega ohrovta in proizvodov, ki vsebujejo seno

Drugače sušena in zmleta lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašice, medena detelja, navadni grahor in navadna nokota

(b)

ex 2309 90 99

Beljakovinski koncentrati, dobljeni iz sokov lucerne in trav

Dehidrirani proizvodi, dobljeni izključno iz trdnih ostankov in soka, ki nastane pri pripravi omenjenih koncentratov

Del V:   Semena

V zvezi s semeni ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 0712 90 11 | Hibridi sladke koruze: |
| za setev |
| 0713 10 10 | Grah (Pisum sativum): |
| za setev |
| ex 0713 20 00 | Čičerika (garbanzos): |
| za setev |
| ex 0713 31 00 | Fižol vrste Vigna mungo (L.) Hepper ali Vigna radiata (L) Wilczek: |
| za setev |
| ex 0713 32 00 | Drobni rdeči (Adzuki) fižol, (Phaseolus ali Vigna angularis): |
| za setev |
| 0713 33 10 | Navadni fižol, vključno beli (Phaseolus vulgaris): |
| za setev |
| ex 0713 39 00 | Drugi fižol: |
| za setev |
| ex 0713 40 00 | Leča: |
| za setev |
| ex 0713 50 00 | Bob (Vicia faba var. major) in konjski bob (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor) |
| za setev |
| ex 0713 90 00 | Druge sušene stročnice: |
| za setev |
| 1001 90 10 | Pira: |
| za setev |
| ex 1005 10 | Koruza semenska, hibridna |
| 1006 10 10 | Neoluščen riž (riž v luski ali surov): |
| za setev |
| 1007 00 10 | Sirek v zrnju, hibriden: |
| za setev |
| 1201 00 10 | Soja, cela ali lomljena: |
| za setev |
| 1202 10 10 | Arašidi, nepraženi ali drugače termično obdelani, v lupini: |
| za setev |
| 1204 00 10 | Laneno seme, celo ali lomljeno: |
| za setev |
| 1205 10 10 in
  ex 1205 90 00 | Seme oljne repice ali ogrščice, celo ali lomljeno: |
| za setev |
| 1206 00 10 | Sončično seme, celo ali lomljeno: |
| za setev |
| ex 1207 | Drugo oljno seme in plodovi, celo ali lomljeno: |
| za setev |
| 1209 | Seme, plodovi in trosi, namenjeni: |
| za setev |

Oznaka KN

Opis

0712 90 11

Hibridi sladke koruze:

za setev

0713 10 10

Grah (Pisum sativum):

za setev

ex 0713 20 00

Čičerika (garbanzos):

za setev

ex 0713 31 00

Fižol vrste Vigna mungo (L.) Hepper ali Vigna radiata (L) Wilczek:

za setev

ex 0713 32 00

Drobni rdeči (Adzuki) fižol, (Phaseolus ali Vigna angularis):

za setev

0713 33 10

Navadni fižol, vključno beli (Phaseolus vulgaris):

za setev

ex 0713 39 00

Drugi fižol:

za setev

ex 0713 40 00

Leča:

za setev

ex 0713 50 00

Bob (Vicia faba var. major) in konjski bob (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor)

za setev

ex 0713 90 00

Druge sušene stročnice:

za setev

1001 90 10

Pira:

za setev

ex 1005 10

Koruza semenska, hibridna

1006 10 10

Neoluščen riž (riž v luski ali surov):

za setev

1007 00 10

Sirek v zrnju, hibriden:

za setev

1201 00 10

Soja, cela ali lomljena:

za setev

1202 10 10

Arašidi, nepraženi ali drugače termično obdelani, v lupini:

za setev

1204 00 10

Laneno seme, celo ali lomljeno:

za setev

1205 10 10 in

ex 1205 90 00

Seme oljne repice ali ogrščice, celo ali lomljeno:

za setev

1206 00 10

Sončično seme, celo ali lomljeno:

za setev

ex 1207

Drugo oljno seme in plodovi, celo ali lomljeno:

za setev

1209

Seme, plodovi in trosi, namenjeni:

za setev

Del VI:   Hmelj

| 1. | V zvezi s hmeljem ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:






  Oznaka KN | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1210 | Hmelj, svež ali sušen, zdrobljen ali zmlet ali v peletih; lupulin |

1.

V zvezi s hmeljem ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

Oznaka KN

Opis

1210

Hmelj, svež ali sušen, zdrobljen ali zmlet ali v peletih; lupulin

| 2. | Pravila iz te uredbe v zvezi s trženjem in trgovino s tretjimi državami se prav tako uporabljajo za naslednje proizvode:






  Oznaka KN | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1302 13 00 | Rastlinski sokovi in ekstrakti hmelja |

2.

Pravila iz te uredbe v zvezi s trženjem in trgovino s tretjimi državami se prav tako uporabljajo za naslednje proizvode:

Oznaka KN

Opis

1302 13 00

Rastlinski sokovi in ekstrakti hmelja

Del VII:   Oljčno olje in namizne oljke

V zvezi z oljčnim oljem in namiznimi oljkami ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 1509 | Oljčno olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| 1510 00 | Druga olja, dobljena izključno iz oljk, in njihove frakcije, prečiščena ali neprečiščena, toda kemično nemodificirana, vključno mešanice teh olj ali frakcij z olji ali frakcijami iz tarifne številke 1509 |
| (b) | 0709 90 31 | Oljke, sveže ali hlajene, za razne namene, razen za proizvodnjo olja |
| 0709 90 39 | Druge oljke, sveže ali hlajene |
| 0710 80 10 | Oljke (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene |
| 0711 20 | Oljke, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano |
| ex 0712 90 90 | Sušene oljke, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene |
| 2001 90 65 | Oljke, pripravljene ali konzervirane v kisu ali ocetni kislini |
| ex 2004 90 30 | Oljke, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene |
| 2005 70 | Oljke, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene |
| (c) | 1522 00 31
  1522 00 39 | Ostanki predelave maščobnih substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja |
| 2306 90 11
  2306 90 19 | Oljne pogače in drugi ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja |

Oznaka KN

Opis

(a)

1509

Oljčno olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

1510 00

Druga olja, dobljena izključno iz oljk, in njihove frakcije, prečiščena ali neprečiščena, toda kemično nemodificirana, vključno mešanice teh olj ali frakcij z olji ali frakcijami iz tarifne številke 1509

(b)

0709 90 31

Oljke, sveže ali hlajene, za razne namene, razen za proizvodnjo olja

0709 90 39

Druge oljke, sveže ali hlajene

0710 80 10

Oljke (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene

0711 20

Oljke, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano

ex 0712 90 90

Sušene oljke, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene

2001 90 65

Oljke, pripravljene ali konzervirane v kisu ali ocetni kislini

ex 2004 90 30

Oljke, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene

2005 70

Oljke, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene

(c)

1522 00 31

1522 00 39

Ostanki predelave maščobnih substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja

2306 90 11

2306 90 19

Oljne pogače in drugi ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja

Del VIII:   Lan in konoplja, gojena za vlakna

Ta uredba v zvezi z lanom in konopljo, gojeno za vlakna, zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 5301 | Lan, surov ali predelan, toda nepreden; laneno predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in raztrganimi tekstilnimi surovinami) |
| 5302 | Konoplja (Cannabis sativa L.), surova ali predelana, toda nepredena; zadnje konopljino predivo ali ostanki (vključno z ostanki preje in shranjeno zalogo) |

Oznaka KN

Opis

5301

Lan, surov ali predelan, toda nepreden; laneno predivo in odpadki (vključno z odpadki preje in raztrganimi tekstilnimi surovinami)

5302

Konoplja (Cannabis sativa L.), surova ali predelana, toda nepredena; zadnje konopljino predivo ali ostanki (vključno z ostanki preje in shranjeno zalogo)

Del IX:   Sadje in zelenjava

V zvezi s sadjem in zelenjavo ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradižnik, svež ali ohlajen |
| 0703 | Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene |
| 0704 | Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene |
| 0705 | Solata (Lactuca sativa) in radič (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena |
| 0706 | Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene |
| 0707 00 | Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene |
| 0708 | Stročnice oluščene ali ne, sveže ali ohlajene |
| ex 0709 | Druge vrtnine, sveže ali ohlajene, razen vrtnin iz tarifnih podštevilk 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 in 0709 90 60 |
| ex 0802 | Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni, razen betela in kole iz tarifne podštevilke 0802 90 20 |
| 0803 00 11 | Sveže rajske smokve |
| ex 0803 00 90 | Osušene rajske smokve |
| 0804 20 10 | Fige, sveže |
| 0804 30 00 | Ananas |
| 0804 40 00 | Avokado |
| 0804 50 00 | Guava, mango in mangostin |
| 0805 | Agrumi, sveži ali suhi |
| 0806 10 10 | Sveže namizno grozdje |
| 0807 | Melone (vključno lubenice) in papaja, sveže |
| 0808 | Jabolka, hruške in kutine, sveže |
| 0809 | Marelice, češnje in višnje, breskve (vključno z nektarinami), slive in trnulje, sveže |
| 0810 | Drugo sadje, sveže |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 |
| 0910 20 | Žafran |
| ex 0910 99 | Timijan, svež ali ohlajen |
| ex 1211 90 85 | Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, sveži ali ohlajeni |
| 1212 99 30 | Rožiči |

Oznaka KN

Opis

0702 00 00

Paradižnik, svež ali ohlajen

0703

Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene

0704

Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene

0705

Solata (Lactuca sativa) in radič (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena

0706

Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene

0707 00

Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene

0708

Stročnice oluščene ali ne, sveže ali ohlajene

ex 0709

Druge vrtnine, sveže ali ohlajene, razen vrtnin iz tarifnih podštevilk 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 in 0709 90 60

ex 0802

Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni, razen betela in kole iz tarifne podštevilke 0802 90 20

0803 00 11

Sveže rajske smokve

ex 0803 00 90

Osušene rajske smokve

0804 20 10

Fige, sveže

0804 30 00

Ananas

0804 40 00

Avokado

0804 50 00

Guava, mango in mangostin

0805

Agrumi, sveži ali suhi

0806 10 10

Sveže namizno grozdje

0807

Melone (vključno lubenice) in papaja, sveže

0808

Jabolka, hruške in kutine, sveže

0809

Marelice, češnje in višnje, breskve (vključno z nektarinami), slive in trnulje, sveže

0810

Drugo sadje, sveže

0813 50 31

0813 50 39

Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802

0910 20

Žafran

ex 0910 99

Timijan, svež ali ohlajen

ex 1211 90 85

Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, sveži ali ohlajeni

1212 99 30

Rožiči

Del X:   Proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave

Ta uredba v zvezi s proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljk iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in sadje vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59 |
| ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen oljk iz tarifne podštevilke 0711 20, sadja vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz tarifne podštevilke 0711 90 30 |
| ex 0712 | Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen umetno sušenega krompirja, neprimernega za človeško prehrano iz tarifne podštevilke ex 0712 90 05, sladke koruze iz tarifnih podštevilk ex 0712 90 11 in 0712 90 19 ter oljk iz tarifne podštevilke ex 0712 90 90 |
| 0804 20 90 | Suhe fige |
| 0806 20 | Suho grozdje |
| ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih sladil, razen zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex0811 9095 |
| ex 0812 | Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98 |
| ex 0813 | Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tarifne številke od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja, razen mešanic izključno iz oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 iz tarifnih podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39 |
| 0814 00 00 | Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje |
| 0904 20 10 | Suhe sladke paprike, nezdrobljene in nezmlete |
| (b) | ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila |
| ex 1302 20 | Pektinske snovi in pektinati |
| ex 2001 | Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen:






  — | sadje vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20 |

Oznaka KN

Opis

(a)

ex 0710

Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljk iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in sadje vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59

ex 0711

Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen oljk iz tarifne podštevilke 0711 20, sadja vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz tarifne podštevilke 0711 90 30

ex 0712

Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen umetno sušenega krompirja, neprimernega za človeško prehrano iz tarifne podštevilke ex 0712 90 05, sladke koruze iz tarifnih podštevilk ex 0712 90 11 in 0712 90 19 ter oljk iz tarifne podštevilke ex 0712 90 90

0804 20 90

Suhe fige

0806 20

Suho grozdje

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih sladil, razen zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex0811 9095

ex 0812

Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98

ex 0813

Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tarifne številke od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja, razen mešanic izključno iz oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 iz tarifnih podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39

0814 00 00

Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje

0904 20 10

Suhe sladke paprike, nezdrobljene in nezmlete

(b)

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila

ex 1302 20

Pektinske snovi in pektinati

ex 2001

Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen:

—

sadje vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20

| — | sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30 |
| --- | --- |

—

sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30

| — | jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40 |
| --- | --- |

—

jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40

| — | palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2001 90 60 |
| --- | --- |

—

palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2001 90 60

| — | oljke iz tarifne podštevilke 2001 90 65 |
| --- | --- |

—

oljke iz tarifne podštevilke 2001 90 65

| — | listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97

2002

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini

2003

Gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke ex 2004 90 10, oljk iz tarifne podštevilke ex 2004 90 30 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2004 10 91

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen oljk iz tarifne podštevilke 2005 70, sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2005 80 00 in sadja vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2005 99 10 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2005 20 10

ex 2006 00

Sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani), razen banan, konzerviranih v sladkorju iz tarifnih številk ex 2006 00 38 in ex 2006 00 99

ex 2007

Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, razen:

| — | homogenizirani izdelki iz banan iz tarifne podštevilke ex 2007 10 |
| --- | --- |

—

homogenizirani izdelki iz banan iz tarifne podštevilke ex 2007 10

| — | džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan iz tarifnih podštevilk ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 in ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

—

džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan iz tarifnih podštevilk ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 in ex 2007 99 97

ex 2008

Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, razen:

| — | arašidno maslo iz tarifne podštevilke 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

arašidno maslo iz tarifne podštevilke 2008 11 10

| — | palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2008 91 00 |
| --- | --- |

—

palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2008 91 00

| — | koruza iz tarifne podštevilke 2008 99 85 |
| --- | --- |

—

koruza iz tarifne podštevilke 2008 99 85

| — | jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91 |
| --- | --- |

—

jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91

| — | listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99

| — | mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98 |
| --- | --- |

—

mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98

| — | banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67, ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67, ex 2008 99 99

ex 2009

Sadni sokovi (razen grozdnega soka in grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2009 61 in 2009 69 ter bananinega soka iz tarifne podštevilke ex 2009 80) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

Del XI:   Banane

V zvezi z bananami ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznake KN | Opis |
| --- | --- |
| 0803 00 19 | Sveže banane, razen rajskih smokev |
| ex 0803 00 90 | Posušene banane, razen rajskih smokev |
| ex 0812 90 98 | Banane, začasno konzervirane |
| ex 0813 50 99 | Mešanice, ki vsebujejo posušene banane |
| 1106 30 10 | Moka, zdrob in prah iz banan |
| ex 2006 00 99 | Banane, konzervirane v sladkorju |
| ex 2007 10 99 | Homogenizirani izdelki iz banan |
| ex 2007 99 39
  ex 2007 99 50
  ex 2007 99 97 | Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan |
| ex 2008 92 59
  ex 2008 92 78
  ex 2008 92 93
  ex 2008 92 98 | Mešanice, ki vsebujejo drugače pripravljene ali konzervirane banane, ne vsebujejo pa dodanega alkohola |
| ex 2008 99 49
  ex 2008 99 67
  ex 2008 99 99 | Banane, drugače pripravljene ali konzervirane |
| ex 2009 80 35
  ex 2009 80 38
  ex 2009 80 79
  ex 2009 80 86
  ex 2009 80 89
  ex 2009 80 99 | Bananin sok |

Oznake KN

Opis

0803 00 19

Sveže banane, razen rajskih smokev

ex 0803 00 90

Posušene banane, razen rajskih smokev

ex 0812 90 98

Banane, začasno konzervirane

ex 0813 50 99

Mešanice, ki vsebujejo posušene banane

1106 30 10

Moka, zdrob in prah iz banan

ex 2006 00 99

Banane, konzervirane v sladkorju

ex 2007 10 99

Homogenizirani izdelki iz banan

ex 2007 99 39

ex 2007 99 50

ex 2007 99 97

Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan

ex 2008 92 59

ex 2008 92 78

ex 2008 92 93

ex 2008 92 98

Mešanice, ki vsebujejo drugače pripravljene ali konzervirane banane, ne vsebujejo pa dodanega alkohola

ex 2008 99 49

ex 2008 99 67

ex 2008 99 99

Banane, drugače pripravljene ali konzervirane

ex 2009 80 35

ex 2009 80 38

ex 2009 80 79

ex 2009 80 86

ex 2009 80 89

ex 2009 80 99

Bananin sok

Del XII:   Vino

V zvezi z vinom ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 2009 61
  2009 69 | Grozdni sok (vključno grozdni mošt) |
| 2204 30 92
  2204 30 94
  2204 30 96
  2204 30 98 | Drugi grozdni mošti, razen delno prevretih ali katerih vrenje je zaustavljeno drugače kot z dodatkom alkohola |
| (b) | ex 2204 | Vino iz svežega grozdja, vključno ojačena vina; grozdni mošt, razen mošta iz tarifne številke 2009, razen grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 in 2204 30 98 |
| (c) | 0806 10 90 | Sveže grozdje, razen namiznega grozdja |
| 2209 00 11
  2209 00 19 | Vinski kis |
| (d) | 2206 00 10 | Piquette |
| 2307 00 11
  2307 00 19 | Vinska usedlina |
| 2308 00 11
  2308 00 19 | Grozdne tropine |

Oznaka KN

Opis

(a)

2009 61

2009 69

Grozdni sok (vključno grozdni mošt)

2204 30 92

2204 30 94

2204 30 96

2204 30 98

Drugi grozdni mošti, razen delno prevretih ali katerih vrenje je zaustavljeno drugače kot z dodatkom alkohola

(b)

ex 2204

Vino iz svežega grozdja, vključno ojačena vina; grozdni mošt, razen mošta iz tarifne številke 2009, razen grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 in 2204 30 98

(c)

0806 10 90

Sveže grozdje, razen namiznega grozdja

2209 00 11

2209 00 19

Vinski kis

(d)

2206 00 10

Piquette

2307 00 11

2307 00 19

Vinska usedlina

2308 00 11

2308 00 19

Grozdne tropine

Del XIII:   Živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje

Ta uredba v zvezi s živim drevjem in drugimi rastlinami, čebulicami, koreninami in podobnim, rezanim cvetjem in okrasnim listjem zajema vse proizvode iz poglavja 6 kombinirane nomenklature.

Del XIV:   Surovi tobak

Ta uredba v zvezi s surovim tobakom zajema surovi ali nepredelani tobak in tobačne odpadke iz oznake KN 2401.

Del XV:   Goveje in telečje meso

V zvezi z govejim in telečjim mesom ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 0102 90 05 to
  0102 90 79 | Živo govedo domačih pasem, razen plemenskih čistih pasem |
| 0201 | Meso, goveje, sveže ali ohlajeno |
| 0202 | Meso, goveje, zamrznjeno |
| 0206 10 95 | Mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone, sveža ali ohlajena |
| 0206 29 91 | Mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone, zamrznjen |
| 0210 20 | Goveje meso, nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno |
| 0210 99 51 | Mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone, v slanici, sušen ali dimljen |
| 0210 99 90 | Užitna moka in zdrob iz mesa ali klavničnih proizvodov |
| 1602 50 10 | Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa ali užitnih klavničnih proizvodov govedi, nekuhano; mešanice kuhanega mesa ali klavničnih odpadkov in nekuhanega mesa ali klavničnih odpadkov |
| 1602 90 61 | Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi, ki vsebujejo meso ali užitne klavnične proizvode goved, nekuhano; mešanice kuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov |
| (b) | 0102 10 | Živo govedo čistih pasem, plemensko |
| 0206 10 98 | Užitni klavnični proizvodi goved, razen mišičnega dela (stebrička) in rebrnega dela trebušne prepone, sveži ali ohlajeni, razen tistih, ki so namenjeni za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov |
| 0206 21 00
  0206 22 00
  0206 29 99 | Užitni klavnični proizvodi goved, razen mišičnega dela (stebriček) in rebrnega dela trebušne prepone, zamrznjeni, razen tistih, ki so namenjeni za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov |
| 0210 99 59 | Užitni klavnični proizvodi goved, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni, razen mišičnega dela (stebrička) in rebrnega dela trebušne prepone |
| ex 1502 00 90 | Maščobe goved, razen tistih iz tarifne številke 1503 |
| 1602 50 31 and 1602 50 95 | Drugo pripravljeno ali konzervirano meso ali klavnični proizvodi goved, razen nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in mešanic kuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov |
| 1602 90 69 | Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa, ki vsebujejo goveje meso ali klavnične proizvode, razen nekuhano, in mešanice kuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov |

Oznaka KN

Opis

(a)

0102 90 05 to

0102 90 79

Živo govedo domačih pasem, razen plemenskih čistih pasem

0201

Meso, goveje, sveže ali ohlajeno

0202

Meso, goveje, zamrznjeno

0206 10 95

Mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone, sveža ali ohlajena

0206 29 91

Mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone, zamrznjen

0210 20

Goveje meso, nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno

0210 99 51

Mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone, v slanici, sušen ali dimljen

0210 99 90

Užitna moka in zdrob iz mesa ali klavničnih proizvodov

1602 50 10

Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa ali užitnih klavničnih proizvodov govedi, nekuhano; mešanice kuhanega mesa ali klavničnih odpadkov in nekuhanega mesa ali klavničnih odpadkov

1602 90 61

Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi, ki vsebujejo meso ali užitne klavnične proizvode goved, nekuhano; mešanice kuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov

(b)

0102 10

Živo govedo čistih pasem, plemensko

0206 10 98

Užitni klavnični proizvodi goved, razen mišičnega dela (stebrička) in rebrnega dela trebušne prepone, sveži ali ohlajeni, razen tistih, ki so namenjeni za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov

0206 21 00

0206 22 00

0206 29 99

Užitni klavnični proizvodi goved, razen mišičnega dela (stebriček) in rebrnega dela trebušne prepone, zamrznjeni, razen tistih, ki so namenjeni za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov

0210 99 59

Užitni klavnični proizvodi goved, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni, razen mišičnega dela (stebrička) in rebrnega dela trebušne prepone

ex 1502 00 90

Maščobe goved, razen tistih iz tarifne številke 1503

1602 50 31 and 1602 50 95

Drugo pripravljeno ali konzervirano meso ali klavnični proizvodi goved, razen nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in mešanic kuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov

1602 90 69

Drugi pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa, ki vsebujejo goveje meso ali klavnične proizvode, razen nekuhano, in mešanice kuhanega mesa ali klavničnih proizvodov in nekuhanega mesa ali klavničnih proizvodov

Del XVI:   Mleko in mlečni izdelki

Ta uredba v zvezi z mlekom in mlečnimi izdelki zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 0401 | Mleko in smetana, nekoncentrirana, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja ali drugih sladil |
| (b) | 0402 | Mleko in smetana, koncentrirana, ali ki vsebujeta dodan sladkor ali druga sladila |
| (c) | 0403 10 11 to
  0403 10 39
  0403 90 11 to
  0403 90 69 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, nearomatizirano, ki ne vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne |
| (d) | 0404 | Sirotka, koncentrirana ali ne, ali ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne; proizvodi, sestavljeni iz naravnih mlečnih sestavin ki imajo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu |
| (e) | ex 0405 | Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi z vsebnostjo maščob več kot 75 mas %, vendar z manj kot 80 mas % maščobe |
| (f) | 0406 | Sir in skuta |
| (g) | 1702 19 00 | Laktoza in laktozni sirup, ki ne vsebuje dodanih arom ali barvil, ki vsebuje manj kot 99 mas. % laktoze, izraženo kot brezvodna laktoza, računano na suho snov |
| (h) | 2106 90 51 | Aromatiziran ali obarvan laktozni sirup |
| (i) | ex 2309 | Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali: |
| Pripravki in krma, ki vsebujejo proizvode, za katere se uporablja ta uredba bodisi neposredno bodisi zaradi veljavnosti Uredbe (ES) št. 1667/2006, razen pripravkov in krme iz dela I te priloge. |

Oznaka KN

Opis

(a)

0401

Mleko in smetana, nekoncentrirana, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja ali drugih sladil

(b)

0402

Mleko in smetana, koncentrirana, ali ki vsebujeta dodan sladkor ali druga sladila

(c)

0403 10 11 to

0403 10 39

0403 90 11 to

0403 90 69

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, nearomatizirano, ki ne vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne

(d)

0404

Sirotka, koncentrirana ali ne, ali ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne; proizvodi, sestavljeni iz naravnih mlečnih sestavin ki imajo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

(e)

ex 0405

Maslo ter druge maščobe in olja, dobljeni iz mleka; mlečni namazi z vsebnostjo maščob več kot 75 mas %, vendar z manj kot 80 mas % maščobe

(f)

0406

Sir in skuta

(g)

1702 19 00

Laktoza in laktozni sirup, ki ne vsebuje dodanih arom ali barvil, ki vsebuje manj kot 99 mas. % laktoze, izraženo kot brezvodna laktoza, računano na suho snov

(h)

2106 90 51

Aromatiziran ali obarvan laktozni sirup

(i)

ex 2309

Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali:

Pripravki in krma, ki vsebujejo proizvode, za katere se uporablja ta uredba bodisi neposredno bodisi zaradi veljavnosti Uredbe (ES) št. 1667/2006, razen pripravkov in krme iz dela I te priloge.

Del XVII:   Prašičje meso

Ta uredba v zvezi s svinjskim mesom zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | ex 0103 | Živi prašiči domačih pasem, razen plemenskih čistih pasem |
| (b) | ex 0203 | Meso domačih prašičev, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| ex 0206 | Užitni klavnični odpadki domačih prašičev, razen tistih, namenjenih za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni |
| ex 0209 00 | Prašičja maščoba, očiščena pustega mesa, netopljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena |
| ex 0210 | Meso in užitni klavnični odpadki domačih prašičev, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni |
| 1501 00 11
  1501 00 19 | Prašičja maščoba (vključno z mastjo) |
| (c) | 1601 00 | Klobase in podobni proizvodi, iz mesa, drobovine ali krvi; pripravljena živila na osnovi teh proizvodov |
| 1602 10 00 | Homogenizirani proizvodi iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi |
| 1602 20 90 | Pripravljeni ali konzervirani izdelki iz jeter katere koli živali, razen gosi ali race |
| 1602 41 10
  1602 42 10
  1602 49 11 to
  1602 49 50 | Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki, ki vsebujejo meso ali klavnične odpadke domačega prašiča |
| 1602 90 10 | Pripravki iz krvi katerih koli živali |
| 1602 90 51 | Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki, ki vsebujejo meso ali klavnične odpadke domačega prašiča |
| 1902 20 30 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene, ki vsebujejo več kot 20 mas. % klobas in podobnih proizvodov iz mesa in klavničnih odpadkov vseh vrst, vključno z maščobami kakršnih koli vrst ali izvora |

Oznaka KN

Opis

(a)

ex 0103

Živi prašiči domačih pasem, razen plemenskih čistih pasem

(b)

ex 0203

Meso domačih prašičev, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

ex 0206

Užitni klavnični odpadki domačih prašičev, razen tistih, namenjenih za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni

ex 0209 00

Prašičja maščoba, očiščena pustega mesa, netopljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena

ex 0210

Meso in užitni klavnični odpadki domačih prašičev, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni

1501 00 11

1501 00 19

Prašičja maščoba (vključno z mastjo)

(c)

1601 00

Klobase in podobni proizvodi, iz mesa, drobovine ali krvi; pripravljena živila na osnovi teh proizvodov

1602 10 00

Homogenizirani proizvodi iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi

1602 20 90

Pripravljeni ali konzervirani izdelki iz jeter katere koli živali, razen gosi ali race

1602 41 10

1602 42 10

1602 49 11 to

1602 49 50

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki, ki vsebujejo meso ali klavnične odpadke domačega prašiča

1602 90 10

Pripravki iz krvi katerih koli živali

1602 90 51

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki, ki vsebujejo meso ali klavnične odpadke domačega prašiča

1902 20 30

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene, ki vsebujejo več kot 20 mas. % klobas in podobnih proizvodov iz mesa in klavničnih odpadkov vseh vrst, vključno z maščobami kakršnih koli vrst ali izvora

Del XVIII:   Ovčje in kozje meso

Ta uredba v zvezi z ovčjim in kozjim mesom zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 0104 10 30 | Jagnjeta (do enega leta) |
| 0104 10 80 | Žive ovce, razen plemenskih čistih pasem in jagnjet |
| 0104 20 90 | Žive koze, razen plemenskih čistih pasem |
| 0204 | Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| 0210 99 21 | Meso, ovčje in kozje, s kostmi, soljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno |
| 0210 99 29 | Meso, ovčje in kozje, brez kosti, soljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno |
| (b) | 0104 10 10 | Žive ovce – čistih pasem, plemenske |
| 0104 20 10 | Žive koze – čistih pasem, plemenske |
| 0206 80 99 | Užitni klavnični odpadki ovac in koz, sveži ali ohlajeni, razen za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov |
| 0206 90 99 | Užitni klavnični odpadki ovac in koz, zamrznjeni, razen za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov |
| 0210 99 60 | Užitni klavnični odpadki ovac in koz, soljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni |
| ex 1502 00 90 | Maščobe ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503 |
| (c) | 1602 90 72 | Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa ali klavničnih odpadkov ovac in koz, nekuhani; |
| 1602 90 74 | mešanice kuhanega in nekuhanega mesa ali klavničnih odpadkov |
| (d) | 1602 90 76
  1602 90 78 | Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa ali klavničnih odpadkov ovac in koz, razen nekuhanih, ali mešanice kuhanega in nekuhanega mesa ali klavničnih odpadkov |

Oznaka KN

Opis

(a)

0104 10 30

Jagnjeta (do enega leta)

0104 10 80

Žive ovce, razen plemenskih čistih pasem in jagnjet

0104 20 90

Žive koze, razen plemenskih čistih pasem

0204

Meso, ovčje ali kozje, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

0210 99 21

Meso, ovčje in kozje, s kostmi, soljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno

0210 99 29

Meso, ovčje in kozje, brez kosti, soljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno

(b)

0104 10 10

Žive ovce – čistih pasem, plemenske

0104 20 10

Žive koze – čistih pasem, plemenske

0206 80 99

Užitni klavnični odpadki ovac in koz, sveži ali ohlajeni, razen za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov

0206 90 99

Užitni klavnični odpadki ovac in koz, zamrznjeni, razen za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov

0210 99 60

Užitni klavnični odpadki ovac in koz, soljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni

ex 1502 00 90

Maščobe ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503

(c)

1602 90 72

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa ali klavničnih odpadkov ovac in koz, nekuhani;

1602 90 74

mešanice kuhanega in nekuhanega mesa ali klavničnih odpadkov

(d)

1602 90 76

1602 90 78

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa ali klavničnih odpadkov ovac in koz, razen nekuhanih, ali mešanice kuhanega in nekuhanega mesa ali klavničnih odpadkov

Del XIX:   Jajca

Ta uredba v zvezi z jajci zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 0407 00 11
  0407 00 19
  0407 00 30 | Perutninska jajca v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana |
| (b) | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | Ptičja jajca brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, razen neprimerna za človeško prehrano |

Oznaka KN

Opis

(a)

0407 00 11

0407 00 19

0407 00 30

Perutninska jajca v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana

(b)

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

Ptičja jajca brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, razen neprimerna za človeško prehrano

Del XX:   Perutninsko meso

Ta uredba v zvezi s perutninskim mesom zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | 0105 | Živa perutnina, kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke |
| (b) | ex 0207 | Meso in užitni odpadki perutnine iz tarifne številke 0105, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno, razen jeter iz točke (c) |
| (c) | 0207 13 91 | Perutninska jetra, sveža, ohlajena ali zamrznjena |
| 0207 14 91 | |
| 0207 26 91 | |
| 0207 27 91 | |
| 0207 34 | |
| 0207 35 91 | |
| 0207 36 81 | |
| 0207 36 85 | |
| 0207 36 89 | |
| 0210 99 71 | Perutninska jetra, soljena, v slanici, sušena ali dimljena |
| 0210 99 79 | |
| (d) | 0209 00 90 | Perutninska maščoba, netopljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena |
| (e) | 1501 00 90 | Perutninska maščoba |
| (f) | 1602 20 10 | Gosja ali račja jetra, drugače pripravljena ali konzervirana |
| 1602 31 | Perutninsko meso ali perutninski klavnični odpadki iz tarifne številke 0105, drugače pripravljeni ali konzervirani |
| 1602 32 | |
| 1602 39 | |

Oznaka KN

Opis

(a)

0105

Živa perutnina, kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke

(b)

ex 0207

Meso in užitni odpadki perutnine iz tarifne številke 0105, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno, razen jeter iz točke (c)

(c)

0207 13 91

Perutninska jetra, sveža, ohlajena ali zamrznjena

0207 14 91

0207 26 91

0207 27 91

0207 34

0207 35 91

0207 36 81

0207 36 85

0207 36 89

0210 99 71

Perutninska jetra, soljena, v slanici, sušena ali dimljena

0210 99 79

(d)

0209 00 90

Perutninska maščoba, netopljena ali kako drugače ekstrahirana, sveža, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, sušena ali dimljena

(e)

1501 00 90

Perutninska maščoba

(f)

1602 20 10

Gosja ali račja jetra, drugače pripravljena ali konzervirana

1602 31

Perutninsko meso ali perutninski klavnični odpadki iz tarifne številke 0105, drugače pripravljeni ali konzervirani

1602 32

1602 39

Del XXI:   Drugi proizvodi

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 0101 | Živi konji, osli, mule in mezgi: |
| 0101 10 | Čistih pasem, plemenski: |
| 0101 10 10 | Konji (1) |
| 0101 10 90 | Drugo |
| 0101 90 | Drugo |
| Konji: |
| 0101 90 19 | Razen za zakol |
| 0101 90 30 | Osli |
| 0101 90 90 | Mule in mezgi |
| ex 0102 | Živo govedo: |
| ex 0102 90 | Razen čistih pasem, plemenskih: |
| 0102 90 90 | Razen domačih pasem |
| ex 0103 | Živi prašiči: |
| 0103 10 00 | čistih pasem, plemenski (2) |
| Drugo |
| ex 0103 91 | Mase pod 50 kg |
| 0103 91 90 | Razen domačih pasem |
| ex 0103 92 | Mase 50 kg ali več |
| 0103 92 90 | Razen domačih pasem |
| 0106 | Druge žive živali |
| ex 0203 | Meso prašičev, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno: |
| Sveži ali ohlajeni: |
| ex 0203 11 | Trupi in polovice: |
| 0203 11 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0203 12 | Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi: |
| 0203 12 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0203 19 | Drugo: |
| 0203 19 90 | Razen domačih prašičev |
| Zmrznjeni: |
| ex 0203 21 | Trupi in polovice: |
| 0203 21 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0203 22 | Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi: |
| 0203 22 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0203 29 | Drugo: |
| 0203 29 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0205 00 | Meso oslov, mul ali mezgov, sveže, ohlajeno ali zmrznjeno: |
| ex 0206 | Užitni klavnični odpadki goved, prašičev, ovc, koz, konj, oslov, mul ali mezgov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni: |
| ex 0206 10 | Od goved, sveži ali ohlajeni |
| 0206 10 10 | za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| Od goved, zamrznjeni: |
| ex 0206 22 00 | Jetra: |
| za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| ex 0206 29 | Drugo: |
| 0206 29 10 | za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| ex 0206 30 00 | Od prašičev, svežih ali ohlajenih: |
| za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| Drugo |
| Razen domačih prašičev |
| Od prašičev, zamrznjeni: |
| ex 0206 41 00 | Jetra: |
| za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| Drugo: |
| Razen domačih prašičev |
| ex 0206 49 00 | Drugo: |
| | Od domačih prašičev: |
| za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| Drugo |
| ex 0206 80 | Drugi, sveži ali ohlajeni: |
| 0206 80 10 | za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| Drugo |
| 0206 80 91 | Od konj, oslov, mul in mezgov |
| ex 0206 90 | Drugi, zamrznjeni: |
| 0206 90 10 | za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3) |
| Drugo: |
| 0206 90 91 | Od konj, oslov, mul in mezgov |
| 0208 | Drugo meso in užitni klavnični odpadki, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| ex 0210 | Meso in užitni klavnični odpadki, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali iz klavničnih odpadkov: |
| Meso, prašičje: |
| ex 0210 11 | Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi: |
| 0210 11 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0210 12 | Prsi s potrebušino in njihovi kosi: |
| 0210 12 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 0210 19 | Drugo: |
| 0210 19 90 | Razen domačih prašičev |
| Drugo, vključno užitna moka in zdrob iz mesa ali klavničnih odpadkov: |
| 0210 91 00 | Od primatov |
| 0210 92 00 | Od kitov, delfinov in pliskavic (sesalcev reda Cetacea); od morskih krav in dugongov (sesalcev reda Sirenia) |
| 0210 93 00 | Od plazilcev (vključno kače in želve) |
| ex 0210 99 | Drugo: |
| Meso: |
| 0210 99 31 | Od severnih jelenov |
| 0210 99 39 | Drugo |
| Odpadki: |
| Razen domačih prašičev, govedi, ovac in koz |
| 0210 99 80 | Razen perutninskih jeter |
| ex 0407 00 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana: |
| 0407 00 90 | Razen perutninskih |
| ex 0408 | Ptičja jajca brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih: |
| Rumenjaki: |
| ex 0408 11 | Sušeni: |
| 0408 11 20 | neprimerni za človeško prehrano (4) |
| ex 0408 19 | Drugo: |
| 0408 19 20 | neprimerni za človeško prehrano (4) |
| Drugo: |
| ex 0408 91 | Sušeni: |
| 0408 91 20 | neprimerni za človeško prehrano (4) |
| ex 0408 99 | Drugo: |
| 0408 99 20 | neprimerni za človeško prehrano (4) |
| 0410 00 00 | Užitni izdelki živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu |
| 0504 00 00 | Čreva, mehurji in želodci živali (razen ribjih), celi ali v kosih, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni |
| ex 0511 | Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neprimerne za prehrano ljudi: |
| 0511 10 00 | Bikovo seme |
| Drugo: |
| ex 0511 99 | Drugo: |
| 0511 99 85 | Drugo |
| ex 0709 | Druge vrtnine, sveže ali ohlajene: |
| ex 0709 60 | Plodovi iz rodu Capiscum ali Pimenta: |
| Drugo: |
| 0709 60 91 | iz rodu Capsicum, za proizvodnjo capsicina ali barvil na bazi capsicum oljnih smol (3) |
| 0709 60 95 | za industrijsko proizvodnjo eteričnih olj ali smol (3) |
| 0709 60 99 | Drugo |
| ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene: |
| ex 0710 80 | Druge vrtnine: |
| Plodovi iz rodu Capiscum ali Pimenta: |
| 0710 80 59 | Razen sladkih paprik |
| ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo: |
| ex 0711 90 | Druge vrtnine; mešanice vrtnin: |
| Vrtnine: |
| 0711 90 10 | Plodovi iz rodu Capsicum ali iz rodu Pimenta, razen sladkih paprik |
| ex 0713 | Sušene stročnice, oluščene ali ne ali zdrobljene: |
| ex 0713 10 | Grah (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | Razen za setev |
| ex 0713 20 00 | Čičerika (garbanzos): |
| Razen za setev |
| Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.): |
| ex 0713 31 00 | fižol vrste Vigna mungo (L) Hepper ali Vigna radiata (L) Wilczek: |
| Razen za setev |
| ex 0713 32 00 | Drobni rdeči (Adzuki) fižol, (Phaseolus ali Vigna angularis): |
| Razen za setev |
| ex 0713 33 | Navadni fižol, vključno beli (Phaseolus vulgaris): |
| 0713 33 90 | Razen za setev |
| ex 0713 39 00 | Drugo: |
| Razen za setev |
| ex 0713 40 00 | Leča: |
| Razen za setev |
| ex 0713 50 00 | Bob (Vicia faba var. major) in konjski bob (Vicia faba var. equina in Vicia faba var. minor): |
| Razen za setev |
| ex 0713 90 00 | Drugo: |
| Razen za setev |
| 0801 | Kokosovi orehi, brazilski orehi in indijski orehi, sveži ali suhi, oluščeni ali neoluščeni |
| ex 0802 | Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni: |
| ex 0802 90 | Drugo: |
| ex 0802 90 20 | Areka (ali betel) in kola |
| ex 0804 | Dateljni, fige, ananas, avokado, guava, mango in mangostina, sveži ali suhi: |
| 0804 10 00 | Dateljni |
| 0902 | Čaj, pravi, aromatiziran ali ne |
| ex 0904 | Poper rodu Piper; suhi, zdrobljeni ali zmleti plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladke paprike pod tarifno podštevilko 0904 20 10 |
| 0905 00 00 | Vanilija |
| 0906 | Cimet in cvetovi cimetovega drevesa |
| 0907 00 00 | Klinčki (celi plodovi, popki in peclji) |
| 0908 | Muškatni orešček, macis in kardamom |
| 0909 | Seme janeža, badijan, komarčka, koriandra, orientalske kumine; brinove jagode |
| ex 0910 | Ingver, kurkuma, lovorjev list, curry in druge začimbe, razen žafrana in timijana |
| ex 1106 | Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tarifne številke 0713, iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tarifne številke 0714; ali iz proizvodov iz poglavja 8: |
| 1106 10 00 | Iz sušenih stročnic iz tarifne številke 0713 |
| ex 1106 30 | Iz proizvodov iz poglavja 8: |
| 1106 30 90 | Razen banan |
| ex 1108 | Škrob; inulin: |
| 1108 20 00 | Inulin |
| 1201 00 90 | Soja, cela ali lomljena, razen za setev |
| 1202 10 90 | Arašidi, nepraženi ali drugače termično obdelani, v lupini, razen za setev |
| 1202 20 00 | Arašidi, nepraženi ali drugače termično obdelani, oluščeni, lomljeni ali nelomljeni |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Laneno seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1205 10 10 in
  ex 1205 90 00 | Seme oljne repice ali ogrščice, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1206 00 91 | Sončnično seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1206 00 99 | |
| 1207 20 90 | Bombaževo seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1207 40 90 | Sezamovo seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1207 50 90 | Gorčično seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1207 91 90 | Makovo seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1207 99 91 | Konopljino seme, celo ali lomljeno, razen za setev |
| ex 1207 99 97 | Drugo oljno seme in plodovi, celo ali lomljeno, razen za setev |
| 1208 | Moka in zdrob iz oljnih semen ali oljnih plodov, razen iz gorčice |
| 1211 | Rastline in deli rastlin (vključno s semeni in plodovi), ki se uporabljajo predvsem v parfumeriji, v farmaciji ali za insekticidne, fungicidne in podobne namene, sveži ali posušeni, rezani, zdrobljeni ali v prahu ali ne, razen proizvodi pod KN ex 12119085 v delu IX te priloge; |
| ex 1212 | Rožiči, morske in druge alge, sladkorna pesa, sladkorni trs, sveži, hlajeni, zamrznjeni ali sušeni, zmleti ali ne; koščice in jedrca iz sadnih koščic in drugi rastlinski proizvodi (vključno s korenino cikorije, nepraženo, vrste Cichorium intybus sativum), vrst, ki se uporabljajo predvsem za prehrano ljudi in niso navedene in ne zajete na drugem mestu: |
| ex 1212 20 00 | Morske alge in druge alge, ki se uporabljajo predvsem v farmaciji ali za prehrano ljudi |
| Drugo: |
| ex 1212 99 | Razen sladkornega trsa: |
| 1212 99 41 in
  1212 99 49 | Seme rožičev |
| ex 1212 99 70 | Drugo, razen korenine cikorije |
| 1213 00 00 | Žitna slama in žitne pleve, surove, nepripravljene, vštevši zrezane, mlete, ali stisnjene ali v peletih |
| ex 1214 | Rumena (podzemna) koleraba, krmna pesa, krmne korenovke; seno, lucerna, detelja, turška detelja, krmni ohrovt, volčji bob, grašice in podobni proizvodi za krmo, tudi v peletih: |
| ex 1214 10 00 | Zdrob in peleti iz lucerne (alfalfa), razen umetno toplotno sušene lucerne ali drugače sušene in zmlete lucerne |
| ex 1214 90 | Drugo: |
| 1214 90 10 | Krmna pesa, rumena koleraba in druge krmne korenovke |
| ex 1214 90 90 | Drugo, razen: |
| Lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašice in podobni proizvodi za krmo, umetno toplotno sušeni, razen sena in krmnega ohrovta in proizvodov, ki vsebujejo seno |
| Lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašice, medena detelja, navadni grahor in navadna nokota |
| ex 1502 00 | Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503: |
| ex 1502 00 10 | Za industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano, razen maščob, dobljenih iz kosti in odpadkov (3) |
| 1503 00 | Stearin iz prašičje masti, olje iz prašičje masti, oleostearin, oleo-olje in olje iz loja, neemulgirani ali mešani ali kako drugače obdelani |
| 1504 | Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani |
| 1507 | Sojino olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| 1508 | Olje iz arašidov in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| 1511 | Palmovo olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| 1512 | Olje iz sončničnih semen, semen žafranike in bombaževega semena in njihove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| 1513 | Olje iz kokosovega oreha (kopra), palmovih jedrc (koščic) ali orehov palme babassu in njihove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| 1514 | Olje iz oljne repice, ogrščice ali gorčičnega semena in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano |
| ex 1515 | Druge rastlinske masti in olja, nehlapna (razen jojoba olja iz tarifne podštevilke ex 1515 90 11), in njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani |
| ex 1516 | Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, prečiščeni ali neprečiščeni, toda naprej nepredelani (razen hidrogeniranega ricinusovega olja, t.i. "opalnega voska" iz tarifne podštevilke 1516 20 10) |
| ex 1517 | Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516, razen tarifnih podštevilk 1517 10 10, 1517 90 10 in 1517 90 93 |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Pripravljena rastlinska olja, tekoča, mešana, za tehnične ali industrijske namene, razen za pripravo hrane za človeško prehrano (3) |
| 1522 00 91 | Degras (strojarska maščoba); ostanki, dobljeni pri predelavi maščobnih substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov, razen tistih, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja |
| 1522 00 99 | Drugi ostanki, dobljeni pri predelavi maščobnih substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov, razen tistih, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja |
| ex 1602 | Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi: |
| Prašičev: |
| ex 1602 41 | Šunka in njeni kosi: |
| 1602 41 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 1602 42 | Plečeta in njihovi kosi: |
| 1602 42 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 1602 49 | Drugo, vključno mešanice: |
| 1602 49 90 | Razen domačih prašičev |
| ex 1602 90 | Drugo, vključno z izdelki iz krvi katerih koli živali: |
| Razen izdelkov iz krvi katerih koli živali: |
| 1602 90 31 | Divjadi ali kuncev |
| Drugo: |
| ki ne vsebujejo mesa ali klavničnih odpadkov domačih prašičev: |
| ki ne vsebujejo govejega mesa ali klavničnih odpadkov: |
| 1602 90 99 | Razen od ovac ali koz |
| 1603 00 | Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| 1801 00 00 | Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, surov ali pražen |
| 1802 00 00 | Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava |
| ex 2001 | Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini: |
| ex 2001 90 | Drugo: |
| 2001 90 20 | Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta |
| ex 2005 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| ex 2005 99 | Druge vrtnine in mešanice vrtnin: |
| 2005 99 10 | Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta |
| ex 2206 | Druge fermentirane pijače (npr.: jabolčnik, hruškovec, medica); mešanice fermentiranih pijač in mešanice fermentiranih pijač z brezalkoholno pijačo, ki niso navedene in ne zajete na drugem mestu: |
| 2206 00 31 do
  2206 00 89 | Razen izpirka tropin (piquette) |
| ex 2301 | Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neustreznih za prehrano ljudi; ocvirki: |
| 2301 10 00 | Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov; ocvirki |
| ex 2302 | Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, nepeletizirani ali peletizirani: |
| 2302 50 00 | Iz stročnic |
| 2304 00 00 | Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali peletizirani |
| 2305 00 00 | Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz arašidov, nezmleti ali zmleti ali peletizirani |
| ex 2306 | Oljne pogače in drugi trdni ostanki, nezmleti ali zmleti ali peletiziranim, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih maščob ali olj, razen tistih iz tarifne številke 2304 ali 2305, z izjemo podštevilk KN 2306 90 05 (Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji koruznih kalčkov) ter 2306 90 11 in 2306 90 19 (Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja) |
| ex 2307 00 | Vinska usedlina; vinski kamen: |
| 2307 00 90 | Vinski kamen |
| ex 2308 00 | Rastlinski materiali in rastlinski odpadki, stranski proizvodi in ostanki, peletizirani ali nepeletizirani, ki se uporabljajo kot krma za živali, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu: |
| 2308 00 90 | Razen grozdnih tropin, želoda in divjega kostanja, drozge ali tropine iz drugega sadja razen grozdja |
| ex 2309 | Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali: |
| ex 2309 10 | Hrana za pse in mačke, pripravljena za prodajo na drobno: |
| 2309 10 90 | razen tistih, ki vsebujejo škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55, ali mlečne proizvode |
| ex 2309 90 | Drugo: |
| 2309 90 10 | Hrana za ribe ali morske sesalce, topljiva |
| Drugo, vključno s premiksi: |
| ex 2309 90 91 do
  2309 90 99 | razen tistih, ki vsebujejo škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55, ali mlečne proizvode |
| Beljakovinski koncentrati, dobljeni iz sokov lucerne in trav |
| Dehidrirani proizvodi, dobljeni izključno iz trdnih ostankov in soka, ki nastane pri pripravi koncentratov iz prve alinee |

Oznaka KN

Opis

ex 0101

Živi konji, osli, mule in mezgi:

0101 10

Čistih pasem, plemenski:

0101 10 10

Konji (1)

0101 10 90

Drugo

0101 90

Drugo

Konji:

0101 90 19

Razen za zakol

0101 90 30

Osli

0101 90 90

Mule in mezgi

ex 0102

Živo govedo:

ex 0102 90

Razen čistih pasem, plemenskih:

0102 90 90

Razen domačih pasem

ex 0103

Živi prašiči:

0103 10 00

čistih pasem, plemenski (2)

Drugo

ex 0103 91

Mase pod 50 kg

0103 91 90

Razen domačih pasem

ex 0103 92

Mase 50 kg ali več

0103 92 90

Razen domačih pasem

0106

Druge žive živali

ex 0203

Meso prašičev, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno:

Sveži ali ohlajeni:

ex 0203 11

Trupi in polovice:

0203 11 90

Razen domačih prašičev

ex 0203 12

Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi:

0203 12 90

Razen domačih prašičev

ex 0203 19

Drugo:

0203 19 90

Razen domačih prašičev

Zmrznjeni:

ex 0203 21

Trupi in polovice:

0203 21 90

Razen domačih prašičev

ex 0203 22

Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi:

0203 22 90

Razen domačih prašičev

ex 0203 29

Drugo:

0203 29 90

Razen domačih prašičev

ex 0205 00

Meso oslov, mul ali mezgov, sveže, ohlajeno ali zmrznjeno:

ex 0206

Užitni klavnični odpadki goved, prašičev, ovc, koz, konj, oslov, mul ali mezgov, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni:

ex 0206 10

Od goved, sveži ali ohlajeni

0206 10 10

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

Od goved, zamrznjeni:

ex 0206 22 00

Jetra:

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

ex 0206 29

Drugo:

0206 29 10

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

ex 0206 30 00

Od prašičev, svežih ali ohlajenih:

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

Drugo

Razen domačih prašičev

Od prašičev, zamrznjeni:

ex 0206 41 00

Jetra:

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

Drugo:

Razen domačih prašičev

ex 0206 49 00

Drugo:

Od domačih prašičev:

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

Drugo

ex 0206 80

Drugi, sveži ali ohlajeni:

0206 80 10

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

Drugo

0206 80 91

Od konj, oslov, mul in mezgov

ex 0206 90

Drugi, zamrznjeni:

0206 90 10

za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov (3)

Drugo:

0206 90 91

Od konj, oslov, mul in mezgov

0208

Drugo meso in užitni klavnični odpadki, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

ex 0210

Meso in užitni klavnični odpadki, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali iz klavničnih odpadkov:

Meso, prašičje:

ex 0210 11

Šunke, plečeta in njihovi kosi, s kostmi:

0210 11 90

Razen domačih prašičev

ex 0210 12

Prsi s potrebušino in njihovi kosi:

0210 12 90

Razen domačih prašičev

ex 0210 19

Drugo:

0210 19 90

Razen domačih prašičev

Drugo, vključno užitna moka in zdrob iz mesa ali klavničnih odpadkov:

0210 91 00

Od primatov

0210 92 00

Od kitov, delfinov in pliskavic (sesalcev reda Cetacea); od morskih krav in dugongov (sesalcev reda Sirenia)

0210 93 00

Od plazilcev (vključno kače in želve)

ex 0210 99

Drugo:

Meso:

0210 99 31

Od severnih jelenov

0210 99 39

Drugo

Odpadki:

Razen domačih prašičev, govedi, ovac in koz

0210 99 80

Razen perutninskih jeter

ex 0407 00

Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana:

0407 00 90

Razen perutninskih

ex 0408

Ptičja jajca brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:

Rumenjaki:

ex 0408 11

Sušeni:

0408 11 20

neprimerni za človeško prehrano (4)

ex 0408 19

Drugo:

0408 19 20

neprimerni za človeško prehrano (4)

Drugo:

ex 0408 91

Sušeni:

0408 91 20

neprimerni za človeško prehrano (4)

ex 0408 99

Drugo:

0408 99 20

neprimerni za človeško prehrano (4)

0410 00 00

Užitni izdelki živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

0504 00 00

Čreva, mehurji in želodci živali (razen ribjih), celi ali v kosih, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, nasoljeni, v slanici, sušeni ali dimljeni

ex 0511

Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neprimerne za prehrano ljudi:

0511 10 00

Bikovo seme

Drugo:

ex 0511 99

Drugo:

0511 99 85

Drugo

ex 0709

Druge vrtnine, sveže ali ohlajene:

ex 0709 60

Plodovi iz rodu Capiscum ali Pimenta:

Drugo:

0709 60 91

iz rodu Capsicum, za proizvodnjo capsicina ali barvil na bazi capsicum oljnih smol (3)

0709 60 95

za industrijsko proizvodnjo eteričnih olj ali smol (3)

0709 60 99

Drugo

ex 0710

Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene:

ex 0710 80

Druge vrtnine:

Plodovi iz rodu Capiscum ali Pimenta:

0710 80 59

Razen sladkih paprik

ex 0711

Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo:

ex 0711 90

Druge vrtnine; mešanice vrtnin:

Vrtnine:

0711 90 10

Plodovi iz rodu Capsicum ali iz rodu Pimenta, razen sladkih paprik

ex 0713

Sušene stročnice, oluščene ali ne ali zdrobljene:

ex 0713 10

Grah (Pisum sativum):

0713 10 90

Razen za setev

ex 0713 20 00

Čičerika (garbanzos):

Razen za setev

Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

fižol vrste Vigna mungo (L) Hepper ali Vigna radiata (L) Wilczek:

Razen za setev

ex 0713 32 00

Drobni rdeči (Adzuki) fižol, (Phaseolus ali Vigna angularis):

Razen za setev

ex 0713 33

Navadni fižol, vključno beli (Phaseolus vulgaris):

0713 33 90

Razen za setev

ex 0713 39 00

Drugo:

Razen za setev

ex 0713 40 00

Leča:

Razen za setev

ex 0713 50 00

Bob (Vicia faba var. major) in konjski bob (Vicia faba var. equina in Vicia faba var. minor):

Razen za setev

ex 0713 90 00

Drugo:

Razen za setev

0801

Kokosovi orehi, brazilski orehi in indijski orehi, sveži ali suhi, oluščeni ali neoluščeni

ex 0802

Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni:

ex 0802 90

Drugo:

ex 0802 90 20

Areka (ali betel) in kola

ex 0804

Dateljni, fige, ananas, avokado, guava, mango in mangostina, sveži ali suhi:

0804 10 00

Dateljni

0902

Čaj, pravi, aromatiziran ali ne

ex 0904

Poper rodu Piper; suhi, zdrobljeni ali zmleti plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladke paprike pod tarifno podštevilko 0904 20 10

0905 00 00

Vanilija

0906

Cimet in cvetovi cimetovega drevesa

0907 00 00

Klinčki (celi plodovi, popki in peclji)

0908

Muškatni orešček, macis in kardamom

0909

Seme janeža, badijan, komarčka, koriandra, orientalske kumine; brinove jagode

ex 0910

Ingver, kurkuma, lovorjev list, curry in druge začimbe, razen žafrana in timijana

ex 1106

Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tarifne številke 0713, iz saga ali korenovk ali gomoljev iz tarifne številke 0714; ali iz proizvodov iz poglavja 8:

1106 10 00

Iz sušenih stročnic iz tarifne številke 0713

ex 1106 30

Iz proizvodov iz poglavja 8:

1106 30 90

Razen banan

ex 1108

Škrob; inulin:

1108 20 00

Inulin

1201 00 90

Soja, cela ali lomljena, razen za setev

1202 10 90

Arašidi, nepraženi ali drugače termično obdelani, v lupini, razen za setev

1202 20 00

Arašidi, nepraženi ali drugače termično obdelani, oluščeni, lomljeni ali nelomljeni

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Laneno seme, celo ali lomljeno, razen za setev

1205 10 10 in

ex 1205 90 00

Seme oljne repice ali ogrščice, celo ali lomljeno, razen za setev

1206 00 91

Sončnično seme, celo ali lomljeno, razen za setev

1206 00 99

1207 20 90

Bombaževo seme, celo ali lomljeno, razen za setev

1207 40 90

Sezamovo seme, celo ali lomljeno, razen za setev

1207 50 90

Gorčično seme, celo ali lomljeno, razen za setev

1207 91 90

Makovo seme, celo ali lomljeno, razen za setev

1207 99 91

Konopljino seme, celo ali lomljeno, razen za setev

ex 1207 99 97

Drugo oljno seme in plodovi, celo ali lomljeno, razen za setev

1208

Moka in zdrob iz oljnih semen ali oljnih plodov, razen iz gorčice

1211

Rastline in deli rastlin (vključno s semeni in plodovi), ki se uporabljajo predvsem v parfumeriji, v farmaciji ali za insekticidne, fungicidne in podobne namene, sveži ali posušeni, rezani, zdrobljeni ali v prahu ali ne, razen proizvodi pod KN ex 12119085 v delu IX te priloge;

ex 1212

Rožiči, morske in druge alge, sladkorna pesa, sladkorni trs, sveži, hlajeni, zamrznjeni ali sušeni, zmleti ali ne; koščice in jedrca iz sadnih koščic in drugi rastlinski proizvodi (vključno s korenino cikorije, nepraženo, vrste Cichorium intybus sativum), vrst, ki se uporabljajo predvsem za prehrano ljudi in niso navedene in ne zajete na drugem mestu:

ex 1212 20 00

Morske alge in druge alge, ki se uporabljajo predvsem v farmaciji ali za prehrano ljudi

Drugo:

ex 1212 99

Razen sladkornega trsa:

1212 99 41 in

1212 99 49

Seme rožičev

ex 1212 99 70

Drugo, razen korenine cikorije

1213 00 00

Žitna slama in žitne pleve, surove, nepripravljene, vštevši zrezane, mlete, ali stisnjene ali v peletih

ex 1214

Rumena (podzemna) koleraba, krmna pesa, krmne korenovke; seno, lucerna, detelja, turška detelja, krmni ohrovt, volčji bob, grašice in podobni proizvodi za krmo, tudi v peletih:

ex 1214 10 00

Zdrob in peleti iz lucerne (alfalfa), razen umetno toplotno sušene lucerne ali drugače sušene in zmlete lucerne

ex 1214 90

Drugo:

1214 90 10

Krmna pesa, rumena koleraba in druge krmne korenovke

ex 1214 90 90

Drugo, razen:

Lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašice in podobni proizvodi za krmo, umetno toplotno sušeni, razen sena in krmnega ohrovta in proizvodov, ki vsebujejo seno

Lucerna, turška detelja, detelja, volčji bob, grašice, medena detelja, navadni grahor in navadna nokota

ex 1502 00

Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503:

ex 1502 00 10

Za industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano, razen maščob, dobljenih iz kosti in odpadkov (3)

1503 00

Stearin iz prašičje masti, olje iz prašičje masti, oleostearin, oleo-olje in olje iz loja, neemulgirani ali mešani ali kako drugače obdelani

1504

Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani

1507

Sojino olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

1508

Olje iz arašidov in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

1511

Palmovo olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

1512

Olje iz sončničnih semen, semen žafranike in bombaževega semena in njihove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

1513

Olje iz kokosovega oreha (kopra), palmovih jedrc (koščic) ali orehov palme babassu in njihove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

1514

Olje iz oljne repice, ogrščice ali gorčičnega semena in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

ex 1515

Druge rastlinske masti in olja, nehlapna (razen jojoba olja iz tarifne podštevilke ex 1515 90 11), in njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani

ex 1516

Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, prečiščeni ali neprečiščeni, toda naprej nepredelani (razen hidrogeniranega ricinusovega olja, t.i. "opalnega voska" iz tarifne podštevilke 1516 20 10)

ex 1517

Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516, razen tarifnih podštevilk 1517 10 10, 1517 90 10 in 1517 90 93

1518 00 31

1518 00 39

Pripravljena rastlinska olja, tekoča, mešana, za tehnične ali industrijske namene, razen za pripravo hrane za človeško prehrano (3)

1522 00 91

Degras (strojarska maščoba); ostanki, dobljeni pri predelavi maščobnih substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov, razen tistih, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja

1522 00 99

Drugi ostanki, dobljeni pri predelavi maščobnih substanc ali živalskih ali rastlinskih voskov, razen tistih, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja

ex 1602

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi:

Prašičev:

ex 1602 41

Šunka in njeni kosi:

1602 41 90

Razen domačih prašičev

ex 1602 42

Plečeta in njihovi kosi:

1602 42 90

Razen domačih prašičev

ex 1602 49

Drugo, vključno mešanice:

1602 49 90

Razen domačih prašičev

ex 1602 90

Drugo, vključno z izdelki iz krvi katerih koli živali:

Razen izdelkov iz krvi katerih koli živali:

1602 90 31

Divjadi ali kuncev

Drugo:

ki ne vsebujejo mesa ali klavničnih odpadkov domačih prašičev:

ki ne vsebujejo govejega mesa ali klavničnih odpadkov:

1602 90 99

Razen od ovac ali koz

1603 00

Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

1801 00 00

Kakav v zrnu, cel ali zdrobljen, surov ali pražen

1802 00 00

Lupine, skorje, opne in drugi odpadki kakava

ex 2001

Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini:

ex 2001 90

Drugo:

2001 90 20

Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

ex 2005 99

Druge vrtnine in mešanice vrtnin:

2005 99 10

Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta

ex 2206

Druge fermentirane pijače (npr.: jabolčnik, hruškovec, medica); mešanice fermentiranih pijač in mešanice fermentiranih pijač z brezalkoholno pijačo, ki niso navedene in ne zajete na drugem mestu:

2206 00 31 do

2206 00 89

Razen izpirka tropin (piquette)

ex 2301

Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neustreznih za prehrano ljudi; ocvirki:

2301 10 00

Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov; ocvirki

ex 2302

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, nepeletizirani ali peletizirani:

2302 50 00

Iz stročnic

2304 00 00

Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali peletizirani

2305 00 00

Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz arašidov, nezmleti ali zmleti ali peletizirani

ex 2306

Oljne pogače in drugi trdni ostanki, nezmleti ali zmleti ali peletiziranim, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih maščob ali olj, razen tistih iz tarifne številke 2304 ali 2305, z izjemo podštevilk KN 2306 90 05 (Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji koruznih kalčkov) ter 2306 90 11 in 2306 90 19 (Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja)

ex 2307 00

Vinska usedlina; vinski kamen:

2307 00 90

Vinski kamen

ex 2308 00

Rastlinski materiali in rastlinski odpadki, stranski proizvodi in ostanki, peletizirani ali nepeletizirani, ki se uporabljajo kot krma za živali, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

2308 00 90

Razen grozdnih tropin, želoda in divjega kostanja, drozge ali tropine iz drugega sadja razen grozdja

ex 2309

Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali:

ex 2309 10

Hrana za pse in mačke, pripravljena za prodajo na drobno:

2309 10 90

razen tistih, ki vsebujejo škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55, ali mlečne proizvode

ex 2309 90

Drugo:

2309 90 10

Hrana za ribe ali morske sesalce, topljiva

Drugo, vključno s premiksi:

ex 2309 90 91 do

2309 90 99

razen tistih, ki vsebujejo škrob, glukozo, glukozni sirup, maltodekstrin ali maltodekstrinski sirup iz tarifnih podštevilk 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55, ali mlečne proizvode

Beljakovinski koncentrati, dobljeni iz sokov lucerne in trav

Dehidrirani proizvodi, dobljeni izključno iz trdnih ostankov in soka, ki nastane pri pripravi koncentratov iz prve alinee

---

(1)  Za vpis pod to podštevilko veljajo pogoji, navedeni v ustreznih določbah Unije (glej Direktivo Sveta 94/28/ES (UL L 178, 12.7.1994, str. 66); Odločbo Komisije 93/623/EGS (UL L 298, 3.12.1993, str. 45)).

(2)  Za vpis pod to podštevilko veljajo pogoji, navedeni v ustreznih določbah Skupnosti (glej Direktivo Sveta 88/661/EGS (UL L 382, 31.12.1988, str. 36.), Direktivo Sveta št. 94/28/ES (UL L 178, 12.7.1994, str. 66), Odločbo Komisije št. 96/510/ES (UL L 210, 20.8.1996, str. 53)).

(3)  Za uvrstitev pod to tarifno podštevilko veljajo pogoji, navedeni v ustreznih določbah Unije (glej člene od 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (UL L 253, 11.10.1993, str. 1) in poznejše spremembe).

(4)  Za vpis pod to podštevilko veljajo pogoji, navedeni v odstavku F oddelka II uvodnih določb kombinirane nomenklature.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA II

SEZNAM IZDELKOV, ZA KATERE SO BILI UVEDENI POSEBNI UKREPI IZ ČLENA 1(2)

Del I:   Etanol kmetijskega porekla

| 1. | V zvezi z etilnim alkoholom ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:






  Oznaka KN | Opis |
| --- | --- | --- |
| ex 2207 10 00 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, dobljen iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi |
| ex 2207 20 00 | Denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola, dobljeni iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi |
| ex 2208 90 91
  ter
  ex 2208 90 99 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %, dobljen iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi |

1.

V zvezi z etilnim alkoholom ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

Oznaka KN

Opis

ex 2207 10 00

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, dobljen iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi

ex 2207 20 00

Denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola, dobljeni iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi

ex 2208 90 91

ter

ex 2208 90 99

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %, dobljen iz kmetijskih proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi

| 2. | Oddelek I poglavja II dela III o uvoznih dovoljenjih ter oddelek I poglavja III navedenega dela se uporabljata tudi za izdelke na osnovi etilnega alkohola kmetijskega porekla iz oznak KN 2208, ki so shranjeni v posodah z vsebnostjo več kot dva litra in imajo vse lastnosti etilnega alkohola, kot so opisane v odstavku 1. |
| --- | --- |

2.

Oddelek I poglavja II dela III o uvoznih dovoljenjih ter oddelek I poglavja III navedenega dela se uporabljata tudi za izdelke na osnovi etilnega alkohola kmetijskega porekla iz oznak KN 2208, ki so shranjeni v posodah z vsebnostjo več kot dva litra in imajo vse lastnosti etilnega alkohola, kot so opisane v odstavku 1.

Del II:   Čebelji izdelki

V zvezi s čebeljimi izdelki ta uredba zajema izdelke, navedene v naslednji tabeli:

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 0409 | Med, naravni |
| ex 0410 00 00 | Matični mleček in propolis, užitni |
| ex 0511 99 85 | Matični mleček in propolis, neužitni |
| ex 1212 99 70 | Cvetni prah |
| ex 1521 90 | Čebelji vosek |

Oznaka KN

Opis

0409

Med, naravni

ex 0410 00 00

Matični mleček in propolis, užitni

ex 0511 99 85

Matični mleček in propolis, neužitni

ex 1212 99 70

Cvetni prah

ex 1521 90

Čebelji vosek

Del III:   Sviloprejke

Ta uredba v zvezi s sviloprejkami zajema sviloprejke iz oznake KN ex 0106 90 00 in jajčeca sviloprejk iz oznake KN ex 0511 99 85.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA III

OPREDELITVE IZ ČLENA 2(1)

Del I:   Opredelitve v zvezi s sektorjem riža

| I. | Izrazi "neoluščeni riž, oluščeni riž", "manj brušeni riž", "dobro brušeni riž", "okroglozrnati riž""srednjezrnati riž", "dolgozrnati riž A ali B" in "lomljeni riž" so opredeljeni na naslednji način:






  1. | (a) | "Neoluščeni riž" pomeni riž, ki potem, ko se omlati, ohrani svojo luščino. |
| --- | --- | --- | --- |

I.

Izrazi "neoluščeni riž, oluščeni riž", "manj brušeni riž", "dobro brušeni riž", "okroglozrnati riž""srednjezrnati riž", "dolgozrnati riž A ali B" in "lomljeni riž" so opredeljeni na naslednji način:

1.

(a)

"Neoluščeni riž" pomeni riž, ki potem, ko se omlati, ohrani svojo luščino.

| (b) | "Oluščeni riž" pomeni neoluščen riž, s katerega je bila odstranjena samo lupina. Primeri riža, ki spada pod to opredelitev, so primeri s trgovskim imenom "rjavi riž", "tovorni riž", "loonzain" in "riso sbramato". |
| --- | --- |

(b)

"Oluščeni riž" pomeni neoluščen riž, s katerega je bila odstranjena samo lupina. Primeri riža, ki spada pod to opredelitev, so primeri s trgovskim imenom "rjavi riž", "tovorni riž", "loonzain" in "riso sbramato".

| (c) | "Manj brušeni riž" pomeni neoluščen riž, s katerega so bili odstranjeni luščina, del kalčka in v celoti ali delno zunanje plasti semenskega mešička, ne pa tudi notranje plasti. |
| --- | --- |

(c)

"Manj brušeni riž" pomeni neoluščen riž, s katerega so bili odstranjeni luščina, del kalčka in v celoti ali delno zunanje plasti semenskega mešička, ne pa tudi notranje plasti.

| (d) | "Dobro brušeni riž" pomeni neoluščen riž, s katerega so bili odstranjeni luščina, v celoti zunanje in notranje plasti semenskega mešička, kalček v celoti pri dolgo- in srednjezrnatem rižu ter vsaj deloma pri okroglozrnatem rižu, pri katerem vzdolžne bele proge ne smejo ostati na več kot 10 % zrn. |
| --- | --- |

(d)

"Dobro brušeni riž" pomeni neoluščen riž, s katerega so bili odstranjeni luščina, v celoti zunanje in notranje plasti semenskega mešička, kalček v celoti pri dolgo- in srednjezrnatem rižu ter vsaj deloma pri okroglozrnatem rižu, pri katerem vzdolžne bele proge ne smejo ostati na več kot 10 % zrn.

| 2. | (a) | "Okroglozrnati riž" pomeni riž, katerega zrno je dolgo največ 5,2 mm, razmerje dolžina/širina pa je manj kot 2. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

"Okroglozrnati riž" pomeni riž, katerega zrno je dolgo največ 5,2 mm, razmerje dolžina/širina pa je manj kot 2.

| (b) | "Srednjezrnati riž" pomeni riž, katerega zrno je dolgo več kot 5,2 mm in manj kot 6,0 mm, razmerje dolžina/širina pa ni večje od 3. |
| --- | --- |

(b)

"Srednjezrnati riž" pomeni riž, katerega zrno je dolgo več kot 5,2 mm in manj kot 6,0 mm, razmerje dolžina/širina pa ni večje od 3.

| (c) | "Dolgozrnati riž" pomeni:






  (i) | dolgozrnati riž A, to je riž, katerega zrno je daljše od 6,0 mm, njegovo razmerje dolžina/širina pa je večje od 2 in manjše od 3; |
| --- | --- | --- |

(c)

"Dolgozrnati riž" pomeni:

(i)

dolgozrnati riž A, to je riž, katerega zrno je daljše od 6,0 mm, njegovo razmerje dolžina/širina pa je večje od 2 in manjše od 3;

| (ii) | dolgozrnati riž B, pomeni riž, katerega zrno je daljše od 6,0 mm, njegovo razmerje dolžina/širina pa je 3 ali več. |
| --- | --- |

(ii)

dolgozrnati riž B, pomeni riž, katerega zrno je daljše od 6,0 mm, njegovo razmerje dolžina/širina pa je 3 ali več.

| (d) | "Meritve zrna" pomenijo meritve zrna, ki potekajo na dobro brušenem rižu po naslednji metodi:






  (i) | vzemite reprezentativni vzorec iz proizvodne serije; |
| --- | --- | --- |

(d)

"Meritve zrna" pomenijo meritve zrna, ki potekajo na dobro brušenem rižu po naslednji metodi:

(i)

vzemite reprezentativni vzorec iz proizvodne serije;

| (ii) | presejte vzorec, tako da zadržite samo cela zrna, vključno z nezrelimi; |
| --- | --- |

(ii)

presejte vzorec, tako da zadržite samo cela zrna, vključno z nezrelimi;

| (iii) | opravite dve meritvi, vsakič na 100 zrnih, in izračunajte povprečje; |
| --- | --- |

(iii)

opravite dve meritvi, vsakič na 100 zrnih, in izračunajte povprečje;

| (iv) | rezultat izrazite v milimetrih, zaokroženo na eno decimalno mesto. |
| --- | --- |

(iv)

rezultat izrazite v milimetrih, zaokroženo na eno decimalno mesto.

| 3. | "Lomljeni riž" pomeni drobce zrn, katerih dolžina ne presega treh četrtin povprečne dolžine celih zrn. |
| --- | --- |

3.

"Lomljeni riž" pomeni drobce zrn, katerih dolžina ne presega treh četrtin povprečne dolžine celih zrn.

| II. | V zvezi z zrni in lomljenimi zrni, ki niso neoporečne kakovosti, se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  A. | "Cela zrna" pomenijo zrna, s katerih je bil odstranjen samo del konice, ne glede na značilnosti, pridobljene v posameznih stopnjah brušenja. |
| --- | --- | --- |

II.

V zvezi z zrni in lomljenimi zrni, ki niso neoporečne kakovosti, se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

A.

"Cela zrna" pomenijo zrna, s katerih je bil odstranjen samo del konice, ne glede na značilnosti, pridobljene v posameznih stopnjah brušenja.

| B. | "Okrušena zrna" pomenijo zrna, s katerih je bila odstranjena cela konica. |
| --- | --- |

B.

"Okrušena zrna" pomenijo zrna, s katerih je bila odstranjena cela konica.

| C. | "Lomljena zrna ali delci" pomenijo zrna, s katerih je bil odstranjen delček, ki je večji od konice; med lomljena zrna spadajo:






  — | velika lomljena zrna (delci zrna, ki so dolgi najmanj toliko kot polovica zrna, vendar ne tvorijo celega zrna), |
| --- | --- | --- |

C.

"Lomljena zrna ali delci" pomenijo zrna, s katerih je bil odstranjen delček, ki je večji od konice; med lomljena zrna spadajo:

—

velika lomljena zrna (delci zrna, ki so dolgi najmanj toliko kot polovica zrna, vendar ne tvorijo celega zrna),

| — | srednja lomljena zrna (delci zrna, ki so dolgi najmanj toliko kot četrtina dolžine zrna, vendar manjši od minimalne dolžine "velikih lomljenih zrn"), |
| --- | --- |

—

srednja lomljena zrna (delci zrna, ki so dolgi najmanj toliko kot četrtina dolžine zrna, vendar manjši od minimalne dolžine "velikih lomljenih zrn"),

| — | drobna lomljena zrna (delci zrna, ki so krajši od četrtine dolžine zrna, vendar preveliki, da bi šli skozi sito z 1,4 mm mrežo), |
| --- | --- |

—

drobna lomljena zrna (delci zrna, ki so krajši od četrtine dolžine zrna, vendar preveliki, da bi šli skozi sito z 1,4 mm mrežo),

| — | drobci (majhni koščki ali delčki zrna, ki gredo lahko skozi sito z 1,4 mm mrežo); razcepljeno zrno (koščki, nastali z vzdolžno delitvijo zrna) spada pod to opredelitev. |
| --- | --- |

—

drobci (majhni koščki ali delčki zrna, ki gredo lahko skozi sito z 1,4 mm mrežo); razcepljeno zrno (koščki, nastali z vzdolžno delitvijo zrna) spada pod to opredelitev.

| D. | "Nezrela zrna" pomenijo zrna, ki niso popolnoma zrela. |
| --- | --- |

D.

"Nezrela zrna" pomenijo zrna, ki niso popolnoma zrela.

| E. | "Zrna, ki so naravno deformirana," pomenijo zrna, ki so naravno deformirana, dedno ali ne, v primerjavi z morfološkimi lastnostmi, tipičnimi za določeno sorto. |
| --- | --- |

E.

"Zrna, ki so naravno deformirana," pomenijo zrna, ki so naravno deformirana, dedno ali ne, v primerjavi z morfološkimi lastnostmi, tipičnimi za določeno sorto.

| F. | "Kredasta zrna" pomenijo zrna, katerih najmanj tri četrtine površine zgleda neprosojno in kredasto. |
| --- | --- |

F.

"Kredasta zrna" pomenijo zrna, katerih najmanj tri četrtine površine zgleda neprosojno in kredasto.

| G. | "Zrna z rdečimi progami" pomenijo zrna, ki zaradi ostankov semenskega mešička kažejo vzdolžne rdeče proge, ki so različno intenzivne in obarvane. |
| --- | --- |

G.

"Zrna z rdečimi progami" pomenijo zrna, ki zaradi ostankov semenskega mešička kažejo vzdolžne rdeče proge, ki so različno intenzivne in obarvane.

| H. | "Pikasta zrna" pomenijo zrna, na katerih se kaže dobro označen, majhen krogec temne barve bolj ali manj pravilne oblike; med pikasta zrna spadajo tudi zrna, ki imajo neizrazite črne proge samo na površini; proge in pike ne smejo imeti rumenega ali temnega žarnega venca. |
| --- | --- |

H.

"Pikasta zrna" pomenijo zrna, na katerih se kaže dobro označen, majhen krogec temne barve bolj ali manj pravilne oblike; med pikasta zrna spadajo tudi zrna, ki imajo neizrazite črne proge samo na površini; proge in pike ne smejo imeti rumenega ali temnega žarnega venca.

| I. | "Zrna z madeži" pomenijo zrna, katerih naravna barva je na manjši površini vidno spremenjena; madeži so lahko različnih barv (črnkasti, rdečkasti, rjavi); globoke temne proge se prav tako štejejo med madeže. Če je barva madežev tako intenzivna (črna, rožnata, rdečkasto rjava), da je takoj opazna, in če pokriva površino, ki ni manjša od polovice površine zrna, je treba zrna šteti za rumena zrna. |
| --- | --- |

I.

"Zrna z madeži" pomenijo zrna, katerih naravna barva je na manjši površini vidno spremenjena; madeži so lahko različnih barv (črnkasti, rdečkasti, rjavi); globoke temne proge se prav tako štejejo med madeže. Če je barva madežev tako intenzivna (črna, rožnata, rdečkasto rjava), da je takoj opazna, in če pokriva površino, ki ni manjša od polovice površine zrna, je treba zrna šteti za rumena zrna.

| J. | "Rumena zrna" pomenijo zrna, katerih naravna barva se je v celoti ali delno spremenila, vendar ne z barvanjem, tako da je njihov ton v barvi limone ali oranžno rumen. |
| --- | --- |

J.

"Rumena zrna" pomenijo zrna, katerih naravna barva se je v celoti ali delno spremenila, vendar ne z barvanjem, tako da je njihov ton v barvi limone ali oranžno rumen.

| K. | "Zrna jantarne barve" pomenijo zrna, katerih barva se je po vsej površini rahlo in enotno spremenila, vendar ne z barvanjem; zaradi tega se je barva zrn spremenila v svetlo jantarno rumeno barvo. |
| --- | --- |

K.

"Zrna jantarne barve" pomenijo zrna, katerih barva se je po vsej površini rahlo in enotno spremenila, vendar ne z barvanjem; zaradi tega se je barva zrn spremenila v svetlo jantarno rumeno barvo.

Del II:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja

| 1. | "Beli sladkor" pomeni sladkor, ki ne vsebuje dodatkov za aromo ali barvil niti nobenih drugih dodatkov in ki vsebuje v suhem stanju 99,5 mas. % ali več saharoze, določene s polarimetrično metodo; |
| --- | --- |

1.

"Beli sladkor" pomeni sladkor, ki ne vsebuje dodatkov za aromo ali barvil niti nobenih drugih dodatkov in ki vsebuje v suhem stanju 99,5 mas. % ali več saharoze, določene s polarimetrično metodo;

| 2. | "surovi sladkor" pomeni sladkor, ki ne vsebuje dodatkov za aromo ali barvil niti nobenih drugih dodatkov in ki vsebuje v suhem stanju manj kot 99,5 mas. % saharoze, določene s polarimetrično metodo; |
| --- | --- |

2.

"surovi sladkor" pomeni sladkor, ki ne vsebuje dodatkov za aromo ali barvil niti nobenih drugih dodatkov in ki vsebuje v suhem stanju manj kot 99,5 mas. % saharoze, določene s polarimetrično metodo;

| 3. | "izoglukoza" pomeni proizvod, pridobljen iz glukoze ali njenih polimerov z vsebnostjo najmanj 10 % fruktoze po teži v suhem stanju; |
| --- | --- |

3.

"izoglukoza" pomeni proizvod, pridobljen iz glukoze ali njenih polimerov z vsebnostjo najmanj 10 % fruktoze po teži v suhem stanju;

| 4. | "inulinski sirup" pomeni proizvod, neposredno pridobljen s hidrolizo inulina ali oligofruktoz, ki vsebuje najmanj 10 mas. % fruktoze v suhem stanju v prosti obliki ali v obliki saharoze in je izražen kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze. Da bi preprečili omejitve na trgu za proizvode z nizko sladilno močjo, ki jih proizvajajo predelovalci inulinskih vlaken brez kvote za inulinski sirup, Komisija lahko to opredelitev spremeni; |
| --- | --- |

4.

"inulinski sirup" pomeni proizvod, neposredno pridobljen s hidrolizo inulina ali oligofruktoz, ki vsebuje najmanj 10 mas. % fruktoze v suhem stanju v prosti obliki ali v obliki saharoze in je izražen kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze. Da bi preprečili omejitve na trgu za proizvode z nizko sladilno močjo, ki jih proizvajajo predelovalci inulinskih vlaken brez kvote za inulinski sirup, Komisija lahko to opredelitev spremeni;

| 5. | "kvotni sladkor", "kvotna izoglukoza" in "kvotni inulinski sirup" pomenijo vsako količino proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu v okviru kvote zadevnega podjetja; |
| --- | --- |

5.

"kvotni sladkor", "kvotna izoglukoza" in "kvotni inulinski sirup" pomenijo vsako količino proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu v okviru kvote zadevnega podjetja;

| 6. | "industrijski sladkor" pomeni vsako količino proizvodnje sladkorja, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je višja od količine sladkorja iz točke 5, namenjeno za industrijsko proizvodnjo enega izmed proizvodov iz člena 55(2); |
| --- | --- |

6.

"industrijski sladkor" pomeni vsako količino proizvodnje sladkorja, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je višja od količine sladkorja iz točke 5, namenjeno za industrijsko proizvodnjo enega izmed proizvodov iz člena 55(2);

| 7. | "industrijska izoglukoza" in "industrijski inulinski sirup" pomenita vsako količino proizvodnje izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je namenjena za industrijsko proizvodnjo enega izmed proizvodov iz člena 55(2); |
| --- | --- |

7.

"industrijska izoglukoza" in "industrijski inulinski sirup" pomenita vsako količino proizvodnje izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je namenjena za industrijsko proizvodnjo enega izmed proizvodov iz člena 55(2);

| 8. | "presežni sladkor", "presežna izoglukoza" in "presežni inulinski sirup" pomenijo vsako količino proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je višja od količin iz točk 5, 6 in 7; |
| --- | --- |

8.

"presežni sladkor", "presežna izoglukoza" in "presežni inulinski sirup" pomenijo vsako količino proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je višja od količin iz točk 5, 6 in 7;

| 9. | "kvotna sladkorna pesa" pomeni vso sladkorno peso, predelano v kvotni sladkor; |
| --- | --- |

9.

"kvotna sladkorna pesa" pomeni vso sladkorno peso, predelano v kvotni sladkor;

| 10. | "dobavna pogodba" pomeni pogodbo, sklenjeno med prodajalcem in podjetjem za dobavo sladkorne pese za proizvodnjo sladkorja; |
| --- | --- |

10.

"dobavna pogodba" pomeni pogodbo, sklenjeno med prodajalcem in podjetjem za dobavo sladkorne pese za proizvodnjo sladkorja;

| 11. | "panožni sporazum" pomeni:






  (a) | sporazum, sklenjen na ravni Unije pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med skupino nacionalnih organizacij podjetij na eni strani in skupino nacionalnih organizacij prodajalcev na drugi; |
| --- | --- | --- |

11.

"panožni sporazum" pomeni:

(a)

sporazum, sklenjen na ravni Unije pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med skupino nacionalnih organizacij podjetij na eni strani in skupino nacionalnih organizacij prodajalcev na drugi;

| (b) | sporazum, sklenjen pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med podjetji ali organizacijo podjetij, priznanimi v zadevni državi članici, na eni strani in združenjem prodajalcev, priznanim v državi članici, na drugi; |
| --- | --- |

(b)

sporazum, sklenjen pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med podjetji ali organizacijo podjetij, priznanimi v zadevni državi članici, na eni strani in združenjem prodajalcev, priznanim v državi članici, na drugi;

| (c) | če ne obstaja sporazum iz točk (a) ali (b), zakon o podjetjih in zakon o zadrugah, če urejata dobavo sladkorne s strani delničarjev ali članov podjetja ali zadruge, ki proizvaja sladkor; |
| --- | --- |

(c)

če ne obstaja sporazum iz točk (a) ali (b), zakon o podjetjih in zakon o zadrugah, če urejata dobavo sladkorne s strani delničarjev ali članov podjetja ali zadruge, ki proizvaja sladkor;

| (d) | če ne obstaja sporazum iz točke (a) ali (b), ureditve, ki so obstajale pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, če prodajalci, ki sprejemajo ureditev, dobavijo vsaj 60 % skupne količine sladkorne pese, ki jo je kupilo podjetje za proizvodnjo sladkorja v eni ali več tovarnah; |
| --- | --- |

(d)

če ne obstaja sporazum iz točke (a) ali (b), ureditve, ki so obstajale pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, če prodajalci, ki sprejemajo ureditev, dobavijo vsaj 60 % skupne količine sladkorne pese, ki jo je kupilo podjetje za proizvodnjo sladkorja v eni ali več tovarnah;

| 12. | "stalna rafinerija" pomeni proizvodni obrat:






  — | katerega edina dejavnost je prečiščevanje uvoženega surovega trsnega sladkorja ali |
| --- | --- | --- |

12.

"stalna rafinerija" pomeni proizvodni obrat:

—

katerega edina dejavnost je prečiščevanje uvoženega surovega trsnega sladkorja ali

| — | ki je v tržnem letu 2004/2005 prečistil najmanj 15 000 ton uvoženega surovega trsnega sladkorja. |
| --- | --- |

—

ki je v tržnem letu 2004/2005 prečistil najmanj 15 000 ton uvoženega surovega trsnega sladkorja.

Del III:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem hmelja

| 1. | "Hmelj" pomeni posušeno socvetje, imenovano tudi storžek, (ženske) vzpenjajoče se rastline hmelja (humulus lupulus); ta socvetja, ki so zelenkasto rumene barve in jajčaste oblike, imajo pecelj, njihova največja dolžina je večinoma med 2 in 5 cm; |
| --- | --- |

1.

"Hmelj" pomeni posušeno socvetje, imenovano tudi storžek, (ženske) vzpenjajoče se rastline hmelja (humulus lupulus); ta socvetja, ki so zelenkasto rumene barve in jajčaste oblike, imajo pecelj, njihova največja dolžina je večinoma med 2 in 5 cm;

| 2. | "hmelj v prahu" pomeni proizvod, pridobljen z mletjem hmelja, ki vsebuje vse njegove naravne sestavine; |
| --- | --- |

2.

"hmelj v prahu" pomeni proizvod, pridobljen z mletjem hmelja, ki vsebuje vse njegove naravne sestavine;

| 3. | "hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina" pomeni proizvod, pridobljen z mletjem hmelja po predhodni mehanski odstranitvi dela listov, pecljev, lističev storžka in vretenc; |
| --- | --- |

3.

"hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina" pomeni proizvod, pridobljen z mletjem hmelja po predhodni mehanski odstranitvi dela listov, pecljev, lističev storžka in vretenc;

| 4. | "hmeljni ekstrakt" pomeni koncentrirane proizvode, pridobljene z delovanjem topila na hmelj ali na hmelj v prahu; |
| --- | --- |

4.

"hmeljni ekstrakt" pomeni koncentrirane proizvode, pridobljene z delovanjem topila na hmelj ali na hmelj v prahu;

| 5. | "mešani hmeljni proizvodi" pomenijo mešanico dveh ali več proizvodov iz točk 1 do 4. |
| --- | --- |

5.

"mešani hmeljni proizvodi" pomenijo mešanico dveh ali več proizvodov iz točk 1 do 4.

Del IV:   Opredelitve pojmov v zvezi z vinskim sektorjem

V zvezi z vinsko trto

| 1. | "Izkrčitev" pomeni popolno odstranitev vseh rastlin vinske trte na površini, zasajeni z vinsko trto. |
| --- | --- |

1.

"Izkrčitev" pomeni popolno odstranitev vseh rastlin vinske trte na površini, zasajeni z vinsko trto.

| 2. | "Zasaditev" pomeni dokončno zasaditev rastlin vinske trte ali delov rastlin vinske trte, bodisi cepljenih ali necepljenih, za pridelavo grozdja ali vzpostavitev matičnega nasada za cepiče. |
| --- | --- |

2.

"Zasaditev" pomeni dokončno zasaditev rastlin vinske trte ali delov rastlin vinske trte, bodisi cepljenih ali necepljenih, za pridelavo grozdja ali vzpostavitev matičnega nasada za cepiče.

| 3. | "Precepljanje" pomeni cepljenje vinske trte, ki je že bila cepljena. |
| --- | --- |

3.

"Precepljanje" pomeni cepljenje vinske trte, ki je že bila cepljena.

V zvezi s proizvodom

| 4. | "Sveže grozdje" pomeni plod vinske trte, ki se uporablja za pridelavo vina, zrel ali tudi delno sušen, ki ga je mogoče zdrozgati ali stisniti z običajnimi kletarskimi postopki in lahko začne spontano alkoholno vreti. |
| --- | --- |

4.

"Sveže grozdje" pomeni plod vinske trte, ki se uporablja za pridelavo vina, zrel ali tudi delno sušen, ki ga je mogoče zdrozgati ali stisniti z običajnimi kletarskimi postopki in lahko začne spontano alkoholno vreti.

| 5. | "Sveži grozdni mošt, pri katerem je vrenje ustavljeno z dodatkom alkohola" pomeni proizvod, ki:






  (a) | ima dejanski delež alkohola najmanj 12 vol. % in največ 15 vol. %; |
| --- | --- | --- |

5.

"Sveži grozdni mošt, pri katerem je vrenje ustavljeno z dodatkom alkohola" pomeni proizvod, ki:

(a)

ima dejanski delež alkohola najmanj 12 vol. % in največ 15 vol. %;

| (b) | je pridobljen tako, da se delno prevretemu grozdnemu moštu, ki ima naravni delež alkohola najmanj 8,5 vol. % in izvira izključno iz sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166(2), doda:






  (i) | bodisi nevtralni alkohol, ki izvira iz vina, vključno z alkoholom, pridobljenim z destilacijo sušenega grozdja, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 96 vol. %, |
| --- | --- | --- |

(b)

je pridobljen tako, da se delno prevretemu grozdnemu moštu, ki ima naravni delež alkohola najmanj 8,5 vol. % in izvira izključno iz sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166(2), doda:

(i)

bodisi nevtralni alkohol, ki izvira iz vina, vključno z alkoholom, pridobljenim z destilacijo sušenega grozdja, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 96 vol. %,

| (ii) | ali neprečiščeni proizvod, pridobljen z destilacijo vina, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 52 vol. % in največ 80 vol. %. |
| --- | --- |

(ii)

ali neprečiščeni proizvod, pridobljen z destilacijo vina, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 52 vol. % in največ 80 vol. %.

| 6. | "Grozdni sok" pomeni tekoči, neprevreti, toda za vrenje sposobni proizvod, ki:






  (a) | je pridobljen z ustreznim postopkom, da je nespremenjen primeren za porabo; |
| --- | --- | --- |

6.

"Grozdni sok" pomeni tekoči, neprevreti, toda za vrenje sposobni proizvod, ki:

(a)

je pridobljen z ustreznim postopkom, da je nespremenjen primeren za porabo;

| (b) | je pridobljen iz svežega grozdja ali grozdnega mošta ali z razredčenjem. Kadar je pridobljen z razredčenjem, se razredči zgoščeni grozdni mošt ali zgoščeni grozdni sok. |
| --- | --- |

(b)

je pridobljen iz svežega grozdja ali grozdnega mošta ali z razredčenjem. Kadar je pridobljen z razredčenjem, se razredči zgoščeni grozdni mošt ali zgoščeni grozdni sok.

Dovoljeni dejanski najvišji delež alkohola grozdnega soka je do 1 vol. %.

| 7. | "Zgoščeni grozdni sok" je nekaramelizirani grozdni sok, dobljen z delnim sušenjem grozdnega soka s katero koli priznano metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na refraktometru v skladu s predpisano metodo pri temperaturi 20 °C, ni nižja od 50,9 %.
  Dovoljeni dejanski najvišji delež alkohola zgoščenega grozdnega soka je do 1 vol. %. |
| --- | --- |

7.

"Zgoščeni grozdni sok" je nekaramelizirani grozdni sok, dobljen z delnim sušenjem grozdnega soka s katero koli priznano metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na refraktometru v skladu s predpisano metodo pri temperaturi 20 °C, ni nižja od 50,9 %.

Dovoljeni dejanski najvišji delež alkohola zgoščenega grozdnega soka je do 1 vol. %.

| 8. | "Vinske droži" pomenijo ostanke:






  (a) | ki se kopičijo v posodi z vinom po vrenju, med skladiščenjem ali po odobrenem postopku obdelave; |
| --- | --- | --- |

8.

"Vinske droži" pomenijo ostanke:

(a)

ki se kopičijo v posodi z vinom po vrenju, med skladiščenjem ali po odobrenem postopku obdelave;

| (b) | ki nastanejo s filtriranjem ali centrifugiranjem proizvoda iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

ki nastanejo s filtriranjem ali centrifugiranjem proizvoda iz točke (a);

| (c) | ki se kopičijo v posodah z grozdnim moštom med shranjevanjem ali po odobrenem postopku obdelave ali |
| --- | --- |

(c)

ki se kopičijo v posodah z grozdnim moštom med shranjevanjem ali po odobrenem postopku obdelave ali

| (d) | ki nastanejo s filtriranjem ali centrifugiranjem proizvoda iz točke (c). |
| --- | --- |

(d)

ki nastanejo s filtriranjem ali centrifugiranjem proizvoda iz točke (c).

| 9. | "Grozdne tropine" pomenijo prevreti ali neprevreti ostanek po stiskanju svežega grozdja. |
| --- | --- |

9.

"Grozdne tropine" pomenijo prevreti ali neprevreti ostanek po stiskanju svežega grozdja.

| 10. | "Piquette" pomeni proizvod, pridobljen:






  (a) | z vrenjem neobdelanih grozdnih tropin, namočenih v vodi, ali |
| --- | --- | --- |

10.

"Piquette" pomeni proizvod, pridobljen:

(a)

z vrenjem neobdelanih grozdnih tropin, namočenih v vodi, ali

| (b) | z izpiranjem prevretih grozdnih tropin z vodo. |
| --- | --- |

(b)

z izpiranjem prevretih grozdnih tropin z vodo.

| 11. | "Vino, alkoholizirano za destilacijo" pomeni proizvod, ki:






  (a) | ima dejanski delež alkohola najmanj 18 vol. % in največ 24 vol. %; |
| --- | --- | --- |

11.

"Vino, alkoholizirano za destilacijo" pomeni proizvod, ki:

(a)

ima dejanski delež alkohola najmanj 18 vol. % in največ 24 vol. %;

| (b) | je pridobljen izključno tako, da se vinu, ki ne vsebuje ostanka sladkorja, doda neprečiščeni proizvod destilacije vina, katerega dejanski delež alkohola je največ 86 vol. %, ali |
| --- | --- |

(b)

je pridobljen izključno tako, da se vinu, ki ne vsebuje ostanka sladkorja, doda neprečiščeni proizvod destilacije vina, katerega dejanski delež alkohola je največ 86 vol. %, ali

| (c) | ima največjo vsebnost hlapnih kislin, izraženih kot ocetna kislina, 1,5 grama na liter. |
| --- | --- |

(c)

ima največjo vsebnost hlapnih kislin, izraženih kot ocetna kislina, 1,5 grama na liter.

| 12. | "Cuvée" pomeni:






  (a) | grozdni mošt; |
| --- | --- | --- |

12.

"Cuvée" pomeni:

(a)

grozdni mošt;

| (b) | vino ali |
| --- | --- |

(b)

vino ali

| (c) | mešanico različnih grozdnih moštov in/ali vin z različnimi lastnostmi, |
| --- | --- |

(c)

mešanico različnih grozdnih moštov in/ali vin z različnimi lastnostmi,

namenjeno za pripravo določene vrste penečih vin.

Delež alkohola

| 13. | "Dejanski volumenski delež alkohola" pomeni število volumenskih enot čistega alkohola, ki ga pri temperaturi 20 °C vsebuje 100 volumenskih enot proizvoda pri tej temperaturi. |
| --- | --- |

13.

"Dejanski volumenski delež alkohola" pomeni število volumenskih enot čistega alkohola, ki ga pri temperaturi 20 °C vsebuje 100 volumenskih enot proizvoda pri tej temperaturi.

| 14. | "Potencialni volumenski delež alkohola" pomeni število volumenskih enot čistega alkohola pri temperaturi 20 °C, ki se lahko tvorijo s popolnim prevretjem sladkorja, vsebovanega v 100 volumskih enotah proizvoda pri tej temperaturi. |
| --- | --- |

14.

"Potencialni volumenski delež alkohola" pomeni število volumenskih enot čistega alkohola pri temperaturi 20 °C, ki se lahko tvorijo s popolnim prevretjem sladkorja, vsebovanega v 100 volumskih enotah proizvoda pri tej temperaturi.

| 15. | "Skupni volumenski delež alkohola" pomeni vsoto dejanskega in potencialnega deleža alkohola. |
| --- | --- |

15.

"Skupni volumenski delež alkohola" pomeni vsoto dejanskega in potencialnega deleža alkohola.

| 16. | "Naravni volumenski delež alkohola" pomeni celotni volumenski delež alkohola proizvoda pred kakršno koli obogatitvijo. |
| --- | --- |

16.

"Naravni volumenski delež alkohola" pomeni celotni volumenski delež alkohola proizvoda pred kakršno koli obogatitvijo.

| 17. | "Dejanski masni delež alkohola" pomeni število kilogramov čistega alkohola, ki jih vsebuje 100 kilogramov proizvoda. |
| --- | --- |

17.

"Dejanski masni delež alkohola" pomeni število kilogramov čistega alkohola, ki jih vsebuje 100 kilogramov proizvoda.

| 18. | "Potencialni masni delež alkohola" pomeni število kilogramov čistega alkohola, ki se lahko tvorijo s popolnim prevretjem sladkorja, vsebovanega v 100 kilogramih proizvoda. |
| --- | --- |

18.

"Potencialni masni delež alkohola" pomeni število kilogramov čistega alkohola, ki se lahko tvorijo s popolnim prevretjem sladkorja, vsebovanega v 100 kilogramih proizvoda.

| 19. | "Skupni masni delež alkohola" pomeni vsoto dejanskega in potencialnega deleža alkohola. |
| --- | --- |

19.

"Skupni masni delež alkohola" pomeni vsoto dejanskega in potencialnega deleža alkohola.

Del V:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem govejega in telečjega mesa

| 1. | "Govedo" pomeni žive živali vrste domače govedo, ki spada pod oznake KN ex 0102 10, 0102 90 05 do 0102 90 79; |
| --- | --- |

1.

"Govedo" pomeni žive živali vrste domače govedo, ki spada pod oznake KN ex 0102 10, 0102 90 05 do 0102 90 79;

| 2. | "odraslo govedo" pomeni govedo, katerih živa masa znaša več kakor 300 kilogramov. |
| --- | --- |

2.

"odraslo govedo" pomeni govedo, katerih živa masa znaša več kakor 300 kilogramov.

Del VI:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem mleka in mlečnih izdelkov

Za izvajanje tarifne kvote za maslo s poreklom iz Nove Zelandije izraz "izdelano neposredno iz mleka ali smetane" ne izključuje masla, izdelanega iz mleka ali smetane brez uporabe skladiščenih materialov, v enem samem, samozadostnem in neprekinjenem postopku, med katerim gre lahko smetana skozi stopnjo koncentrirane mlečne maščobe in/ali frakcioniranja takšne mlečne maščobe.

Del VII:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem jajc

| 1. | "Jajca v lupini" pomenijo perutninska jajca v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana, razen valilna jajc, navedena pod 2; |
| --- | --- |

1.

"Jajca v lupini" pomenijo perutninska jajca v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana, razen valilna jajc, navedena pod 2;

| 2. | "valilna jajca" pomenijo perutninska valilna jajca; |
| --- | --- |

2.

"valilna jajca" pomenijo perutninska valilna jajca;

| 3. | "celi proizvodi" pomenijo ptičja jajca brez lupine, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, primerna za človeško prehrano; |
| --- | --- |

3.

"celi proizvodi" pomenijo ptičja jajca brez lupine, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, primerna za človeško prehrano;

| 4. | "ločeni proizvodi" pomenijo rumenjake ptičjih jajc, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, primerne za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

4.

"ločeni proizvodi" pomenijo rumenjake ptičjih jajc, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih, primerne za prehrano ljudi.

Del VIII:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem perutninskega mesa

| 1. | "Živa perutnina" pomeni žive kokoši, race, gosi, purane in pegatke, ki tehtajo več kot 185 gramov; |
| --- | --- |

1.

"Živa perutnina" pomeni žive kokoši, race, gosi, purane in pegatke, ki tehtajo več kot 185 gramov;

| 2. | "piščanci" pomenijo žive kokoši, race, gosi, purane in pegatke, ki tehtajo manj kot 185 gramov; |
| --- | --- |

2.

"piščanci" pomenijo žive kokoši, race, gosi, purane in pegatke, ki tehtajo manj kot 185 gramov;

| 3. | "zaklana perutnina" pomeni mrtve kokoši, race, gosi, purane in pegatke, cele, z drobovino ali brez nje; |
| --- | --- |

3.

"zaklana perutnina" pomeni mrtve kokoši, race, gosi, purane in pegatke, cele, z drobovino ali brez nje;

| 4. | "predelani proizvodi" pomenijo naslednje:






  (a) | proizvode iz točke (a) dela XX Priloge I; |
| --- | --- | --- |

4.

"predelani proizvodi" pomenijo naslednje:

(a)

proizvode iz točke (a) dela XX Priloge I;

| (b) | proizvode iz točke (b) dela XX Priloge I, razen zaklane perutnine in užitnih klavničnih odpadkov, imenovanih "kosi perutnine"; |
| --- | --- |

(b)

proizvode iz točke (b) dela XX Priloge I, razen zaklane perutnine in užitnih klavničnih odpadkov, imenovanih "kosi perutnine";

| (c) | užitne klavnične odpadke iz točke (b) dela XX Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

užitne klavnične odpadke iz točke (b) dela XX Priloge I;

| (d) | proizvode iz točke (c) dela XX Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

proizvode iz točke (c) dela XX Priloge I;

| (e) | proizvode iz točk (d) in (e) dela XX Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

proizvode iz točk (d) in (e) dela XX Priloge I;

| (f) | proizvode iz točke (f) dela XX Priloge I, razen proizvodov, zajetih pod oznaki KN 1602 20 11 in 1602 20 19. |
| --- | --- |

(f)

proizvode iz točke (f) dela XX Priloge I, razen proizvodov, zajetih pod oznaki KN 1602 20 11 in 1602 20 19.

Del IX:   Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem čebelarstva

| 1. | "Med" pomeni naravno sladko snov, ki jo izdelajo čebele Apis mellifera iz nektarja cvetov, izločkov živih delov rastlin ali izločkov sesajočih žuželk na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo s pomešanjem z določenimi lastnimi snovmi, ga shranijo, mu odvzamejo vodo in pustijo dozoreti v satju.
  Glavne vrste medu so:






  (a) | glede na izvor:






  (i) | cvetlični med ali nektar: med, pridobljen iz nektarja cvetov; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

"Med" pomeni naravno sladko snov, ki jo izdelajo čebele Apis mellifera iz nektarja cvetov, izločkov živih delov rastlin ali izločkov sesajočih žuželk na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo s pomešanjem z določenimi lastnimi snovmi, ga shranijo, mu odvzamejo vodo in pustijo dozoreti v satju.

Glavne vrste medu so:

(a)

glede na izvor:

(i)

cvetlični med ali nektar: med, pridobljen iz nektarja cvetov;

| (ii) | med iz mane: med, pridobljen predvsem iz izločkov sesajočih žuželk (Hemiptera) na živih delih rastlin ali izločkov živih delov rastlin; |
| --- | --- |

(ii)

med iz mane: med, pridobljen predvsem iz izločkov sesajočih žuželk (Hemiptera) na živih delih rastlin ali izločkov živih delov rastlin;

| (b) | glede na način proizvodnje in/ali predstavitve:






  (iii) | med v satju: med, ki ga čebele hranijo v novozgrajenem satju brez zalege ali v tankih osnovnih ploščah satja iz čistega čebeljega voska in se daje v promet v celih pokritih satih ali kot del teh satov; |
| --- | --- | --- |

(b)

glede na način proizvodnje in/ali predstavitve:

(iii)

med v satju: med, ki ga čebele hranijo v novozgrajenem satju brez zalege ali v tankih osnovnih ploščah satja iz čistega čebeljega voska in se daje v promet v celih pokritih satih ali kot del teh satov;

| (iv) | med s satjem ali deli satja v medu: med, ki vsebuje enega ali več kosov satja v medu; |
| --- | --- |

(iv)

med s satjem ali deli satja v medu: med, ki vsebuje enega ali več kosov satja v medu;

| (v) | samotok (odtočeni med): med, pridobljen z iztekanjem medu iz odkritih satov brez zalege; |
| --- | --- |

(v)

samotok (odtočeni med): med, pridobljen z iztekanjem medu iz odkritih satov brez zalege;

| (vi) | točeni med: med, pridobljen s centrifugiranjem odkritih satov brez zalege; |
| --- | --- |

(vi)

točeni med: med, pridobljen s centrifugiranjem odkritih satov brez zalege;

| (vii) | prešani med: med, pridobljen s stiskanjem satov brez zalege, brez uporabe ali z uporabo zmerne toplote, ki ne presega 45 oC; |
| --- | --- |

(vii)

prešani med: med, pridobljen s stiskanjem satov brez zalege, brez uporabe ali z uporabo zmerne toplote, ki ne presega 45 oC;

| (viii) | filtrirani med: med, pridobljen tako, da se pri odstranjevanju tujih anorganskih ali organskih primesi odstrani tudi znaten del cvetnega prahu. |
| --- | --- |

(viii)

filtrirani med: med, pridobljen tako, da se pri odstranjevanju tujih anorganskih ali organskih primesi odstrani tudi znaten del cvetnega prahu.

"Pekovski med" pomeni med, ki:

| (a) | je primeren za industrijsko uporabo ali kot sestavina drugih živil, ki se nato predelujejo in |
| --- | --- |

(a)

je primeren za industrijsko uporabo ali kot sestavina drugih živil, ki se nato predelujejo in

| (b) | lahko:






  — | ima tuj okus ali vonj ali |
| --- | --- | --- |

(b)

lahko:

—

ima tuj okus ali vonj ali

| — | začenja fermentirati oziroma je že fermentiral ali |
| --- | --- |

—

začenja fermentirati oziroma je že fermentiral ali

| — | je bil pregret. |
| --- | --- |

—

je bil pregret.

| 2. | "Čebelji izdelki" pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah. |
| --- | --- |

2.

"Čebelji izdelki" pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA IV

STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA IZ ČLENA 8(1) IN (3)

A.   Standardna kakovost za neoluščeni riž

Neoluščen riž standardne kakovosti:

| (a) | je zdrave in neoporečne tržne kakovosti, brez vonja; |
| --- | --- |

(a)

je zdrave in neoporečne tržne kakovosti, brez vonja;

| (b) | z vsebnostjo vlage največ 13 %; |
| --- | --- |

(b)

z vsebnostjo vlage največ 13 %;

| (c) | ima donos dobro brušenega riža 63 mas. % v celih zrnih (z odstopanjem 3 % okrušenih zrn), od katerih predstavljajo mas. % dobro brušenih riževih zrn, ki niso neoporečne kakovosti:






  kredasta zrna neoluščenega riža pod oznakama KN 1006 10 27 in KN 1006 10 98 | 1,5 % |
| --- | --- | --- |
| kredasta zrna neoluščenega riža, ki ne spada pod oznaki KN 1006 10 27 in KN 1006 10 98: | 2,0 % |
| zrna z rdečimi progami | 1,0 % |
| pikasta zrna | 0,50 % |
| zrna z madeži | 0,25 % |
| rumena zrna | 0,02 % |
| zrna jantarne barve | 0,05 % |

(c)

ima donos dobro brušenega riža 63 mas. % v celih zrnih (z odstopanjem 3 % okrušenih zrn), od katerih predstavljajo mas. % dobro brušenih riževih zrn, ki niso neoporečne kakovosti:

kredasta zrna neoluščenega riža pod oznakama KN 1006 10 27 in KN 1006 10 98

1,5 %

kredasta zrna neoluščenega riža, ki ne spada pod oznaki KN 1006 10 27 in KN 1006 10 98:

2,0 %

zrna z rdečimi progami

1,0 %

pikasta zrna

0,50 %

zrna z madeži

0,25 %

rumena zrna

0,02 %

zrna jantarne barve

0,05 %

B.   Standardne kakovosti za sladkor

I.   Standardne kakovosti za sladkorno peso

Sladkorna pesa standardne kakovosti:

| (a) | je zdrave in neoporečne tržne kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

je zdrave in neoporečne tržne kakovosti;

| (b) | ima na prevzemnem mestu 16 % vsebnost sladkorja. |
| --- | --- |

(b)

ima na prevzemnem mestu 16 % vsebnost sladkorja.

II.   Standardna kakovost za beli sladkor

| 1. | Beli sladkor standardne kakovosti ima naslednje značilnosti:






  (a) | zdravo, izvirno in tržno kakovost; je suh, iz homogenih kristalov v zrnih, sipek; |
| --- | --- | --- |

1.

Beli sladkor standardne kakovosti ima naslednje značilnosti:

(a)

zdravo, izvirno in tržno kakovost; je suh, iz homogenih kristalov v zrnih, sipek;

| (b) | minimalno polarizacijo: 99,7; |
| --- | --- |

(b)

minimalno polarizacijo: 99,7;

| (c) | najvišjo vsebnost vlage: 0,06 %; |
| --- | --- |

(c)

najvišjo vsebnost vlage: 0,06 %;

| (d) | maksimalno vsebnost invertnega sladkorja: 0,04 %; |
| --- | --- |

(d)

maksimalno vsebnost invertnega sladkorja: 0,04 %;

| (e) | število točk, ugotovljenih v skladu s točko 2, ne presega 22 točk ter ne presega naslednjih vrednosti: | 15 točk za vsebnost pepela, |
| --- | --- | --- |

(e)

število točk, ugotovljenih v skladu s točko 2, ne presega 22 točk ter ne presega naslednjih vrednosti:

15 točk za vsebnost pepela,

| | 9 točk za tip barve, ki se izračuna z uporabo metode Instituta za kmetijsko tehnologijo iz Braunschweiga (v nadaljnjem besedilu "metoda Braunschweig"), |
| --- | --- |

9 točk za tip barve, ki se izračuna z uporabo metode Instituta za kmetijsko tehnologijo iz Braunschweiga (v nadaljnjem besedilu "metoda Braunschweig"),

| | 6 točk za obarvanje raztopine, ki se izračuna z uporabo metode Mednarodnega odbora za enotne metode analiziranja sladkorja (v nadaljnjem besedilu "metoda ICUMSA"). |
| --- | --- |

6 točk za obarvanje raztopine, ki se izračuna z uporabo metode Mednarodnega odbora za enotne metode analiziranja sladkorja (v nadaljnjem besedilu "metoda ICUMSA").

| 2. | Ena točka ustreza:






  (a) | 0,0018 % vsebnosti pepela, ki se izračuna z uporabo metode ICUMSA pri 28° Brix; |
| --- | --- | --- |

2.

Ena točka ustreza:

(a)

0,0018 % vsebnosti pepela, ki se izračuna z uporabo metode ICUMSA pri 28° Brix;

| (b) | 0,5 enote tipa barve, ki se izračuna z uporabo metode Braunschweig; |
| --- | --- |

(b)

0,5 enote tipa barve, ki se izračuna z uporabo metode Braunschweig;

| (c) | 7,5 enote za obarvanje raztopine, ki se izračuna z uporabo metode ICUMSA. |
| --- | --- |

(c)

7,5 enote za obarvanje raztopine, ki se izračuna z uporabo metode ICUMSA.

| 3. | Metode za določanje faktorjev iz točke 1 so enake tistim, ki se uporabljajo za določanje navedenih faktorjev pri intervencijskih ukrepih. |
| --- | --- |

3.

Metode za določanje faktorjev iz točke 1 so enake tistim, ki se uporabljajo za določanje navedenih faktorjev pri intervencijskih ukrepih.

III.   Standardna kakovost za surovi sladkor

| 1. | Surovi sladkor standardne kakovosti je sladkor, katerega donos v belem sladkorju znaša 92 %. |
| --- | --- |

1.

Surovi sladkor standardne kakovosti je sladkor, katerega donos v belem sladkorju znaša 92 %.

| 2. | Donos surovega pesnega sladkorja se izračuna tako, da se od stopnje polarizacije navedenega sladkorja odšteje:






  (a) | odstotek vsebnosti pepela, pomnožen s štiri; |
| --- | --- | --- |

2.

Donos surovega pesnega sladkorja se izračuna tako, da se od stopnje polarizacije navedenega sladkorja odšteje:

(a)

odstotek vsebnosti pepela, pomnožen s štiri;

| (b) | odstotek vsebnosti invertnega sladkorja, pomnožen z dve; |
| --- | --- |

(b)

odstotek vsebnosti invertnega sladkorja, pomnožen z dve;

| (c) | število 1. |
| --- | --- |

(c)

število 1.

| 3. | Donos surovega trsnega sladkorja se izračuna tako, da se od stopnje polarizacije navedenega sladkorja, pomnožene z dve, odšteje 100. |
| --- | --- |

3.

Donos surovega trsnega sladkorja se izračuna tako, da se od stopnje polarizacije navedenega sladkorja, pomnožene z dve, odšteje 100.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA V

LESTVICE UNIJE ZA RAZVRŠČANJE TRUPOV IZ ČLENA 34

A.   Lestvica Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda

I.   Opredelitve pojmov

Uporabljajo se naslednje opredelitve pojmov:

1.   "trup": celo telo zaklane živali, kakor je pripravljeno po izkrvavitvi, odstranitvi notranjih organov in kože;

2.   "klavna polovica": proizvod, pridobljen s simetrično razpolovitvijo trupa iz točke 1 po sredi vratnih, hrbtnih, ledvenih vretenc in križnice ter po sredi prsnice in medenične zrasti.

II.   Kategorije

Trupi se razvrstijo v naslednje kategorije:

| A: | trupi bikov, mlajših od dveh let; |
| --- | --- |

A:

trupi bikov, mlajših od dveh let;

| B: | trupi drugih bikov; |
| --- | --- |

B:

trupi drugih bikov;

| C: | trupi moških kastriranih živali; |
| --- | --- |

C:

trupi moških kastriranih živali;

| D: | trupi krav; |
| --- | --- |

D:

trupi krav;

| E: | trupi telic. |
| --- | --- |

E:

trupi telic.

III.   Razvrščanje

Trupi se razvrstijo na podlagi ocene:

| 1. | Mesnatosti:
  Razvoj profila trupov, še posebej najpomembnejših delov (stegno, hrbet, pleče)






  Razred mesnatosti | Opis |
| --- | --- | --- |
| S
  Superiorni | Vsi profili izredno konveksni; izjemna razvitost mišic (dvojna omišičenost) |
| E
  Odličen | Vsi profili konveksni do super konveksni; mišice izjemno razvite |
| U
  Zelo dober | Profili v večini konveksni; mišice zelo dobro razvite |
| R
  Dober | Profili v večini ravni; mišice dobro razvite |
| O
  Zadovoljiv | Profili v večini ravni do konkavni; mišice povprečno razvite |
| P
  Slab | Vsi profili konkavni do zelo konkavni; mišice slabo razvite |

1.

Mesnatosti:

Razvoj profila trupov, še posebej najpomembnejših delov (stegno, hrbet, pleče)

Razred mesnatosti

Opis

S

Superiorni

Vsi profili izredno konveksni; izjemna razvitost mišic (dvojna omišičenost)

E

Odličen

Vsi profili konveksni do super konveksni; mišice izjemno razvite

U

Zelo dober

Profili v večini konveksni; mišice zelo dobro razvite

R

Dober

Profili v večini ravni; mišice dobro razvite

O

Zadovoljiv

Profili v večini ravni do konkavni; mišice povprečno razvite

P

Slab

Vsi profili konkavni do zelo konkavni; mišice slabo razvite

| 2. | Zamaščenost:
  Količina maščobe na površini trupa in v prsni votlini






  Razred zamaščenosti | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1
  Slaba | Brez maščobe ali zelo slaba pokritost trupa z maščobo |
| 2
  Zadovoljiva | Neznatna pokritost z maščobo, meso je vidno skoraj povsod |
| 3
  Srednja | Meso, razen stegna in pleč, skoraj povsod pokrito z maščobo, manjše maščobne obloge v prsni votlini |
| 4
  Močna | Meso prekrito z maščobo, vendar na stegnu in plečetu še delno vidno, nekaj razločnih oblog v prsni votlini |
| 5
  Zelo močna | Celoten trup pokrit z maščobo; obilne obloge v prsni votlini |

2.

Zamaščenost:

Količina maščobe na površini trupa in v prsni votlini

Razred zamaščenosti

Opis

1

Slaba

Brez maščobe ali zelo slaba pokritost trupa z maščobo

2

Zadovoljiva

Neznatna pokritost z maščobo, meso je vidno skoraj povsod

3

Srednja

Meso, razen stegna in pleč, skoraj povsod pokrito z maščobo, manjše maščobne obloge v prsni votlini

4

Močna

Meso prekrito z maščobo, vendar na stegnu in plečetu še delno vidno, nekaj razločnih oblog v prsni votlini

5

Zelo močna

Celoten trup pokrit z maščobo; obilne obloge v prsni votlini

IV.   Predstavitev

Trupi in klavne polovice se predstavijo:

| 1. | brez glave in brez spodnjih delov nog; glava se loči od trupa pri prvem vratnem vretencu, spodnji deli nog se odrežejo pri skočnem (tarzalnem) ali zapestnem (karpalnem) sklepu; |
| --- | --- |

1.

brez glave in brez spodnjih delov nog; glava se loči od trupa pri prvem vratnem vretencu, spodnji deli nog se odrežejo pri skočnem (tarzalnem) ali zapestnem (karpalnem) sklepu;

| 2. | brez organov, ki jih vsebujeta prsna in trebušna votlina, z ledvicami, ledvičnim in medeničnim lojem ali brez njih; |
| --- | --- |

2.

brez organov, ki jih vsebujeta prsna in trebušna votlina, z ledvicami, ledvičnim in medeničnim lojem ali brez njih;

| 3. | brez spolnih organov s pripadajočim mišičevjem ter pri samicah brez vimena ali maščobe vimen. |
| --- | --- |

3.

brez spolnih organov s pripadajočim mišičevjem ter pri samicah brez vimena ali maščobe vimen.

V.   Razvrščanje in označevanje

Klavnice, odobrene v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1), sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se vsi trupi in klavne polovice odraslih goved, zaklanih v takih klavnicah in z oznako zdravstvene ustreznosti, določene v členu 5(2) v povezavi s poglavjem III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2), razvrstijo in označijo v skladu z lestvico Unije.

Pred označevanjem živali z žigom lahko države članice odobrijo odstranitev podkožne maščobe s trupov ali klavnih polovic, če to upravičuje zamaščenost.

B.   Lestvica Unije za razvrščanje trupov prašičev

I.   Opredelitev

"Trup" pomeni telo zaklanega prašiča po izkrvavitvi in odstranitvi notranjih organov; celo ali razpolovljeno po sredi.

II.   Razvrščanje

Trupi se uvrščajo v razrede glede na ocenjeno vsebnost pustega mesa in se ustrezno razvrstijo:

| Razredi | Pusto meso kot delež teže trupa |
| --- | --- |
| S | 60 ali več (3) |
| E | 55 ali več |
| U | 50 ali več, vendar manj kot 55 |
| R | 45 ali več, vendar manj kot 50 |
| O | 40 ali več, vendar manj kot 45 |
| P | manj kot 40 |

Razredi

Pusto meso kot delež teže trupa

S

60 ali več (3)

E

55 ali več

U

50 ali več, vendar manj kot 55

R

45 ali več, vendar manj kot 50

O

40 ali več, vendar manj kot 45

P

manj kot 40

III.   Predstavitev

Trupi se predstavijo brez jezika, ščetin, kopit, genitalij, ledvične maščobe, ledvic in prepone.

IV.   Vsebnost pustega mesa

| 1. | Vsebnost pustega mesa se oceni z metodami za ocenjevanje, ki jih odobri Komisija. Odobrijo se lahko le statistično potrjene metode za oceno, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov trupa prašiča. Za odobritev metod za ocenjevanje mora biti izpolnjeno najvišje odstopanje statistične napake pri oceni. |
| --- | --- |

1.

Vsebnost pustega mesa se oceni z metodami za ocenjevanje, ki jih odobri Komisija. Odobrijo se lahko le statistično potrjene metode za oceno, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov trupa prašiča. Za odobritev metod za ocenjevanje mora biti izpolnjeno najvišje odstopanje statistične napake pri oceni.

| 2. | Vendar pa komercialne vrednosti trupov ne določa le njihova ocenjena vsebnost pustega mesa. |
| --- | --- |

2.

Vendar pa komercialne vrednosti trupov ne določa le njihova ocenjena vsebnost pustega mesa.

V.   Označevanje trupov

Razen če Komisija ne določi drugače, se razvrščeni trupi označijo z žigom v skladu z lestvico Unije.

C.   Lestvica Unije za razvrščanje trupov ovac

I.   Opredelitev

Glede izrazov "trup" in "klavna polovica" se uporabljajo opredelitve iz točke A.I.

II.   Kategorije

Trupi se razvrstijo v naslednje kategorije:

| A: | klavni trupi ovac, starih manj kot dvanajst mesecev, |
| --- | --- |

A:

klavni trupi ovac, starih manj kot dvanajst mesecev,

| B: | trupi drugih ovac. |
| --- | --- |

B:

trupi drugih ovac.

III.   Razvrščanje

| 1. | Trupi se razvrstijo smiselno z uporabo določb iz točke A.III. Vendar pa se izraz "stegno" v točki A.III.1 in v 3. in 4. vrsti razpredelnice pod točko A.III.2 zamenja z izrazom "zadnja četrt". |
| --- | --- |

1.

Trupi se razvrstijo smiselno z uporabo določb iz točke A.III. Vendar pa se izraz "stegno" v točki A.III.1 in v 3. in 4. vrsti razpredelnice pod točko A.III.2 zamenja z izrazom "zadnja četrt".

| 2. | Z odstopanjem od točke 1 lahko Komisija z izvedbenim aktom brez uporabe člena 323 države članice pooblasti, da za jagnjeta s težo trupa manj kot 13 kg uporabijo naslednja merila za razvrščanje:









  (a) | teža trupa; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

teža trupa;

| (b) | barva mesa; |
| --- | --- |

(b)

barva mesa;

| (c) | zamaščenost. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(c)

zamaščenost. [Sprememba 42]

IV.   Predstavitev

Trupi in klavne polovice so predstavljeni brez glave (odrezana pri atlanto-okcipitalnem sklepu), spodnjih delov nog (odrezane pri karpalnem ali tarzalnem sklepu), repa (odrezan med šestim in sedmim repnim vretencem), vimena, genitalij, jeter in drobovja. Trup vsebuje ledvice in medenični loj.

V.   Označevanje trupov

Razvrščeni trupi in klavne polovice se označijo z žigom v skladu z lestvico Unije.

---

(1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

(3)  [Države članice lahko za prašiče, zaklane na njihovem ozemlju, uvedejo ločen razred, in sicer 60 % ali več pustega mesa, označen s črko S.]

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA VI

NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE ZA PROIZVODNJO SLADKORJA, IZOGLUKOZE IN INULINSKEGA SIRUPA IZ ČLENA 50

od tržnega leta 2010/2011 dalje

| (v tonah) |
| --- |
| Države članice ali regije
  (1) | Sladkor
  (2) | Izoglukoza
  (3) | Inulinski sirup
  (4) |
| Belgija | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bolgarija | 0 | 89 198,0 | |
| Češka | 372 459,3 | | |
| Danska | 372 383,0 | | |
| Nemčija | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Irska | 0 | | |
| Grčija | 158 702,0 | 0 | |
| Španija | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Francija (matična Francija) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Francoski čezmorski departmaji | 432 220,05 | | |
| Italija | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Latvija | 0 | | |
| Litva | 90 252,0 | | |
| Madžarska | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Nizozemska | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Avstrija | 351 027,4 | | |
| Poljska | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugalska (celinska) | 0 | 12 500,0 | |
| Avtonomna regija Azori | 9 953,0 | | |
| Romunija | 104 688,8 | 0 | |
| Slovenija | 0 | | |
| Slovaška | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Finska | 80 999,0 | 0 | |
| Švedska | 293 186,0 | | |
| Združeno kraljestvo | 1 056 474,0 | 0 | |
| SKUPAJ | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |

(v tonah)

Države članice ali regije

(1)

Sladkor

(2)

Izoglukoza

(3)

Inulinski sirup

(4)

Belgija

676 235,0

114 580,2

0

Bolgarija

0

89 198,0

Češka

372 459,3

Danska

372 383,0

Nemčija

2 898 255,7

56 638,2

Irska

0

Grčija

158 702,0

0

Španija

498 480,2

53 810,2

Francija (matična Francija)

3 004 811,15

0

Francoski čezmorski departmaji

432 220,05

Italija

508 379,0

32 492,5

Latvija

0

Litva

90 252,0

Madžarska

105 420,0

220 265,8

Nizozemska

804 888,0

0

0

Avstrija

351 027,4

Poljska

1 405 608,1

42 861,4

Portugalska (celinska)

0

12 500,0

Avtonomna regija Azori

9 953,0

Romunija

104 688,8

0

Slovenija

0

Slovaška

112 319,5

68 094,5

Finska

80 999,0

0

Švedska

293 186,0

Združeno kraljestvo

1 056 474,0

0

SKUPAJ

13 336 741,2

690 440,8

0

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA VII

PODROBNA PRAVILA O PRENOSU KVOT SLADKORJA ALI IZOGLUKOZE V SKLADU S ČLENOM 53

I

V tej prilogi:

| (a) | "združitev podjetij" pomeni povezavo dveh ali več podjetij v eno samo podjetje; |
| --- | --- |

(a)

"združitev podjetij" pomeni povezavo dveh ali več podjetij v eno samo podjetje;

| (b) | "prenos podjetja" pomeni prenos ali prevzem premoženja enega podjetja, kateremu so bile dodeljene kvote, na eno ali več podjetij; |
| --- | --- |

(b)

"prenos podjetja" pomeni prenos ali prevzem premoženja enega podjetja, kateremu so bile dodeljene kvote, na eno ali več podjetij;

| (c) | "prenos tovarne" pomeni prenos lastništva tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za izdelavo zadevnega proizvoda, na eno ali več podjetij, česar posledica je delni ali popolni prevzem proizvodnje podjetja, ki prenaša lastništvo; |
| --- | --- |

(c)

"prenos tovarne" pomeni prenos lastništva tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za izdelavo zadevnega proizvoda, na eno ali več podjetij, česar posledica je delni ali popolni prevzem proizvodnje podjetja, ki prenaša lastništvo;

| (d) | "zakup tovarne" pomeni zakupno pogodbo tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za proizvodnjo sladkorja, sklenjeno za najmanj tri zaporedna tržna leta, pri čemer stranke soglašajo, da ne bo prekinjena pred koncem tretjega tržnega leta, s podjetjem, ki ima sedež v isti državi članici kakor zadevna tovarna, če se podjetje, ki je zakupilo zadevno tovarno, po uveljavitvi zakupa lahko šteje kot podjetje, ki proizvaja izključno sladkor glede na svojo celotno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(d)

"zakup tovarne" pomeni zakupno pogodbo tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za proizvodnjo sladkorja, sklenjeno za najmanj tri zaporedna tržna leta, pri čemer stranke soglašajo, da ne bo prekinjena pred koncem tretjega tržnega leta, s podjetjem, ki ima sedež v isti državi članici kakor zadevna tovarna, če se podjetje, ki je zakupilo zadevno tovarno, po uveljavitvi zakupa lahko šteje kot podjetje, ki proizvaja izključno sladkor glede na svojo celotno proizvodnjo.

II

| 1. | Brez poseganja v točko 2 se pri združitvi ali prenosu podjetij za proizvodnjo sladkorja ali prenosu tovarn za proizvodnjo sladkorja kvote prilagodijo na naslednje načine:






  (a) | pri združitvi podjetij za proizvodnjo sladkorja države članice dodelijo podjetju, nastalemu kot rezultat združitve, kvoto, ki je enaka vsoti kvot, ki so bile dodeljene zadevnim podjetjem za proizvodnjo sladkorja pred združitvijo; |
| --- | --- | --- |

1.

Brez poseganja v točko 2 se pri združitvi ali prenosu podjetij za proizvodnjo sladkorja ali prenosu tovarn za proizvodnjo sladkorja kvote prilagodijo na naslednje načine:

(a)

pri združitvi podjetij za proizvodnjo sladkorja države članice dodelijo podjetju, nastalemu kot rezultat združitve, kvoto, ki je enaka vsoti kvot, ki so bile dodeljene zadevnim podjetjem za proizvodnjo sladkorja pred združitvijo;

| (b) | pri prenosu podjetja za proizvodnjo sladkorja države članice dodelijo kvoto prenesenega podjetja prevzemnemu podjetju za proizvodnjo sladkorja; če gre za več prevzemnih podjetij, se kvota dodeli sorazmerno z obsegom proizvodnje sladkorja, ki jo je prevzelo vsako podjetje; |
| --- | --- |

(b)

pri prenosu podjetja za proizvodnjo sladkorja države članice dodelijo kvoto prenesenega podjetja prevzemnemu podjetju za proizvodnjo sladkorja; če gre za več prevzemnih podjetij, se kvota dodeli sorazmerno z obsegom proizvodnje sladkorja, ki jo je prevzelo vsako podjetje;

| (c) | pri prenosu tovarne za proizvodnjo sladkorja države članice znižajo kvoto podjetja, ki prenaša lastništvo tovarne, in poviša kvoto podjetja ali podjetij za proizvodnjo sladkorja, ki zadevno tovarno kupuje oziroma kupujejo, v višini odštete količine, sorazmerno z obsegom prevzete proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

pri prenosu tovarne za proizvodnjo sladkorja države članice znižajo kvoto podjetja, ki prenaša lastništvo tovarne, in poviša kvoto podjetja ali podjetij za proizvodnjo sladkorja, ki zadevno tovarno kupuje oziroma kupujejo, v višini odštete količine, sorazmerno z obsegom prevzete proizvodnje.

| 2. | Če več pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa, na katere neposredno vpliva eden izmed postopkov iz točke 1, izrecno izrazijo pripravljenost za dobavo sladkorne pese ali sladkornega trsa podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ni udeleženo pri teh postopkih, lahko država članica dodeli kvoto na osnovi obsega proizvodnje, ki ga prevzame podjetje, kateremu nameravajo pridelovalci dobavljati sladkorno peso ali sladkorni trs. |
| --- | --- |

2.

Če več pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa, na katere neposredno vpliva eden izmed postopkov iz točke 1, izrecno izrazijo pripravljenost za dobavo sladkorne pese ali sladkornega trsa podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ni udeleženo pri teh postopkih, lahko država članica dodeli kvoto na osnovi obsega proizvodnje, ki ga prevzame podjetje, kateremu nameravajo pridelovalci dobavljati sladkorno peso ali sladkorni trs.

| 3. | Pri zapiranju, v okoliščinah, ki ne ustrezajo okoliščinam iz točke 1:






  (a) | podjetja za proizvodnjo sladkorja, |
| --- | --- | --- |

3.

Pri zapiranju, v okoliščinah, ki ne ustrezajo okoliščinam iz točke 1:

(a)

podjetja za proizvodnjo sladkorja,

| (b) | ene ali več tovarn podjetja za proizvodnjo sladkorja, |
| --- | --- |

(b)

ene ali več tovarn podjetja za proizvodnjo sladkorja,

lahko država članica dodeli del kvot, povezanih z zapiranjem, enemu ali več podjetjem za proizvodnjo sladkorja.

Tudi v primeru iz točke (b) predhodnega pododstavka, če nekateri od zadevnih pridelovalcev izrecno izrazijo svojo pripravljenost za dobavo sladkorne pese ali sladkornega trsa določenemu podjetju za proizvodnjo sladkorja, lahko država članica dodeli delež kvot, ki ustrezajo zadevni sladkorni pesi in sladkornemu trsu, podjetju, ki mu nameravajo dobavljati zadevne proizvode.

| 4. | Pri sklicevanju na odstopanje iz člena 43(6) lahko zadevna država članica od zadevnih pridelovalcev sladkorne pese in od podjetij za proizvodnjo sladkorja zahteva, da v svoje panožne sporazume vključijo posebne klavzule, ki omogočijo državi članici uporabo točk 2 in 3 tega oddelka. |
| --- | --- |

4.

Pri sklicevanju na odstopanje iz člena 43(6) lahko zadevna država članica od zadevnih pridelovalcev sladkorne pese in od podjetij za proizvodnjo sladkorja zahteva, da v svoje panožne sporazume vključijo posebne klavzule, ki omogočijo državi članici uporabo točk 2 in 3 tega oddelka.

| 5. | Pri zakupu tovarne, pripadajoče podjetju za proizvodnjo sladkorja, lahko država članica zmanjša kvote podjetja, ki daje tovarno v zakup, in dodeli del, za katerega je bila zmanjšana kvota, tistemu podjetju, ki je vzelo tovarno v zakup, da bi v njej proizvajalo sladkor.
  Če je zakupna pogodba prekinjena v treh tržnih letih iz točke I (d), država članica retroaktivno razveljavi prilagoditev kvot iz prvega pododstavka od dne, ko je začel veljati zakup. Če se zakupna pogodba prekine zaradi višje sile, država članica ni zavezana, da razveljavi prilagoditev. |
| --- | --- |

5.

Pri zakupu tovarne, pripadajoče podjetju za proizvodnjo sladkorja, lahko država članica zmanjša kvote podjetja, ki daje tovarno v zakup, in dodeli del, za katerega je bila zmanjšana kvota, tistemu podjetju, ki je vzelo tovarno v zakup, da bi v njej proizvajalo sladkor.

Če je zakupna pogodba prekinjena v treh tržnih letih iz točke I (d), država članica retroaktivno razveljavi prilagoditev kvot iz prvega pododstavka od dne, ko je začel veljati zakup. Če se zakupna pogodba prekine zaradi višje sile, država članica ni zavezana, da razveljavi prilagoditev.

| 6. | Če podjetje za proizvodnjo sladkorja ne more več zagotoviti, da bo izpolnjevalo obveznosti do pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa skladno z zakonodajo Unije, in če je to preveril pristojni organ zadevne države članice, lahko država članica za eno ali več tržnih let dodeli del zadevnih kvot enemu ali več podjetjem za proizvodnjo sladkorja, sorazmerno z obsegom proizvodnje, ki jo prevzemajo. |
| --- | --- |

6.

Če podjetje za proizvodnjo sladkorja ne more več zagotoviti, da bo izpolnjevalo obveznosti do pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa skladno z zakonodajo Unije, in če je to preveril pristojni organ zadevne države članice, lahko država članica za eno ali več tržnih let dodeli del zadevnih kvot enemu ali več podjetjem za proizvodnjo sladkorja, sorazmerno z obsegom proizvodnje, ki jo prevzemajo.

| 7. | Če država članica odobri podjetju za proizvodnjo sladkorja cenovna in prodajna jamstva za predelavo sladkorne pese v etilni alkohol, lahko država članica v dogovoru z navedenim podjetjem in zadevnimi pridelovalci sladkorne pese za eno ali več tržnih let dodeli celo ali del kvote za proizvodnjo sladkorja enemu ali več drugim podjetjem. |
| --- | --- |

7.

Če država članica odobri podjetju za proizvodnjo sladkorja cenovna in prodajna jamstva za predelavo sladkorne pese v etilni alkohol, lahko država članica v dogovoru z navedenim podjetjem in zadevnimi pridelovalci sladkorne pese za eno ali več tržnih let dodeli celo ali del kvote za proizvodnjo sladkorja enemu ali več drugim podjetjem.

III

Pri združitvi ali prenosu podjetij za proizvodnjo izoglukoze ali prenosu tovarne za proizvodnjo izoglukoze lahko države članice dodelijo zadevne kvote za proizvodnjo izoglukoze enemu ali več drugih podjetij, ne glede na to, ali imajo proizvodno kvoto ali ne.

IV

Ukrepi, sprejeti v skladu z oddelkoma II in III, začnejo učinkovati le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | upoštevajo se interesi vseh zadevnih strank; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo se interesi vseh zadevnih strank;

| (b) | zadevna država članica meni, da bodo ukrepi najverjetneje izboljšali strukturo sektorjev za pridelavo sladkorne pese, sladkornega trsa in proizvodnjo sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica meni, da bodo ukrepi najverjetneje izboljšali strukturo sektorjev za pridelavo sladkorne pese, sladkornega trsa in proizvodnjo sladkorja;

| (c) | ukrepi zadevajo podjetja s sedežem na istem ozemlju, za katero je v Prilogi VI določena kvota. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi zadevajo podjetja s sedežem na istem ozemlju, za katero je v Prilogi VI določena kvota.

V

Če pride do združitve ali prenosa med 1. oktobrom in 30. aprilom naslednjega leta, začnejo ukrepi iz oddelkov II in III učinkovati v tekočem tržnem letu.

Če pride do združitve ali prenosa med 1. majem in 30. septembrom istega leta, začnejo ukrepi iz oddelkov II in III učinkovati v naslednjem tržnem letu.

VI

Če se uporabita oddelka II in III, države članice obvestijo Komisijo o prilagojenih kvotah najpozneje v 15 dneh po preteku obdobij iz oddelka V.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA VIII

NACIONALNE KVOTE ZA PROIZVODNJO MLEKA IN DRUGIH MLEČNIH IZDELKOV IZ ČLENA 59

(količine (v tonah) za dvanajstmesečno obdobje na državo članico):

| Država članica | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 3 427 288,740 | 3 461 561,627 | 3 496 177,244 | 3 531 139,016 | 3 566 450,406 | 3 602 114,910 | 3 602 114,910 |
| Bolgarija | 998 580,000 | 1 008 565,800 | 1 018 651,458 | 1 028 837,973 | 1 039 126,352 | 1 049 517,616 | 1 049 517,616 |
| Češka | 2 792 689,620 | 2 820 616,516 | 2 848 822,681 | 2 877 310,908 | 2 906 084,017 | 2 935 144,857 | 2 935 144,857 |
| Danska | 4 612 619,520 | 4 658 745,715 | 4 705 333,172 | 4 752 386,504 | 4 799 910,369 | 4 847 909,473 | 4 847 909,473 |
| Nemčija | 28 847 420,391 | 29 135 894,595 | 29 427 253,541 | 29 721 526,076 | 30 018 741,337 | 30 318 928,750 | 30 318 928,750 |
| Estonija | 659 295,360 | 665 888,314 | 672 547,197 | 679 272,669 | 686 065,395 | 692 926,049 | 692 926,049 |
| Irska | 5 503 679,280 | 5 558 716,073 | 5 614 303,234 | 5 670 446,266 | 5 727 150,729 | 5 784 422,236 | 5 784 422,236 |
| Grčija | 836 923,260 | 845 292,493 | 853 745,418 | 862 282,872 | 870 905,700 | 879 614,757 | 879 614,757 |
| Španija | 6 239 289,000 | 6 301 681,890 | 6 364 698,709 | 6 428 345,696 | 6 492 629,153 | 6 557 555,445 | 6 557 555,445 |
| Francija | 25 091 321,700 | 25 342 234,917 | 25 595 657,266 | 25 851 613,839 | 26 110 129,977 | 26 371 231,277 | 26 371 231,277 |
| Italija | 10 740 661,200 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 |
| Ciper | 148 104,000 | 149 585,040 | 151 080,890 | 152 591,699 | 154 117,616 | 155 658,792 | 155 658,792 |
| Latvija | 743 220,960 | 750 653,170 | 758 159,701 | 765 741,298 | 773 398,711 | 781 132,698 | 781 132,698 |
| Litva | 1 738 935,780 | 1 756 325,138 | 1 773 888,389 | 1 791 627,273 | 1 809 543,546 | 1 827 638,981 | 1 827 638,981 |
| Luksemburg | 278 545,680 | 281 331,137 | 284 144,448 | 286 985,893 | 289 855,752 | 292 754,310 | 292 754,310 |
| Madžarska | 2 029 861,200 | 2 050 159,812 | 2 070 661,410 | 2 091 368,024 | 2 112 281,704 | 2 133 404,521 | 2 133 404,521 |
| Malta | 49 671,960 | 50 168,680 | 50 670,366 | 51 177,070 | 51 688,841 | 52 205,729 | 52 205,729 |
| Nizozemska | 11 465 630,280 | 11 580 286,583 | 11 696 089,449 | 11 813 050,343 | 11 931 180,847 | 12 050 492,655 | 12 050 492,655 |
| Avstrija | 2 847 478,469 | 2 875 953,254 | 2 904 712,786 | 2 933 759,914 | 2 963 097,513 | 2 992 728,488 | 2 992 728,488 |
| Poljska | 9 567 745,860 | 9 663 423,319 | 9 760 057,552 | 9 857 658,127 | 9 956 234,709 | 10 055 797,056 | 10 055 797,056 |
| Portugalska | 1 987 521,000 | 2 007 396,210 | 2 027 470,172 | 2 047 744,874 | 2 068 222,323 | 2 088 904,546 | 2 088 904,546 |
| Romunija | 3 118 140,000 | 3 149 321,400 | 3 180 814,614 | 3 212 622,760 | 3 244 748,988 | 3 277 196,478 | 3 277 196,478 |
| Slovenija | 588 170,760 | 594 052,468 | 599 992,992 | 605 992,922 | 612 052,851 | 618 173,380 | 618 173,380 |
| Slovaška | 1 061 603,760 | 1 072 219,798 | 1 082 941,996 | 1 093 771,416 | 1 104 709,130 | 1 115 756,221 | 1 115 756,221 |
| Finska | 2 491 930,710 | 2 516 850,017 | 2 542 018,517 | 2 567 438,702 | 2 593 113,089 | 2 619 044,220 | 2 619 044,220 |
| Švedska | 3 419 595,900 | 3 453 791,859 | 3 488 329,778 | 3 523 213,075 | 3 558 445,206 | 3 594 029,658 | 3 594 029,658 |
| Združeno kraljestvo | 15 125 168,940 | 15 276 420,629 | 15 429 184,836 | 15 583 476,684 | 15 739 311,451 | 15 896 704,566 | 15 896 704,566 |

Država članica

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

Belgija

3 427 288,740

3 461 561,627

3 496 177,244

3 531 139,016

3 566 450,406

3 602 114,910

3 602 114,910

Bolgarija

998 580,000

1 008 565,800

1 018 651,458

1 028 837,973

1 039 126,352

1 049 517,616

1 049 517,616

Češka

2 792 689,620

2 820 616,516

2 848 822,681

2 877 310,908

2 906 084,017

2 935 144,857

2 935 144,857

Danska

4 612 619,520

4 658 745,715

4 705 333,172

4 752 386,504

4 799 910,369

4 847 909,473

4 847 909,473

Nemčija

28 847 420,391

29 135 894,595

29 427 253,541

29 721 526,076

30 018 741,337

30 318 928,750

30 318 928,750

Estonija

659 295,360

665 888,314

672 547,197

679 272,669

686 065,395

692 926,049

692 926,049

Irska

5 503 679,280

5 558 716,073

5 614 303,234

5 670 446,266

5 727 150,729

5 784 422,236

5 784 422,236

Grčija

836 923,260

845 292,493

853 745,418

862 282,872

870 905,700

879 614,757

879 614,757

Španija

6 239 289,000

6 301 681,890

6 364 698,709

6 428 345,696

6 492 629,153

6 557 555,445

6 557 555,445

Francija

25 091 321,700

25 342 234,917

25 595 657,266

25 851 613,839

26 110 129,977

26 371 231,277

26 371 231,277

Italija

10 740 661,200

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

Ciper

148 104,000

149 585,040

151 080,890

152 591,699

154 117,616

155 658,792

155 658,792

Latvija

743 220,960

750 653,170

758 159,701

765 741,298

773 398,711

781 132,698

781 132,698

Litva

1 738 935,780

1 756 325,138

1 773 888,389

1 791 627,273

1 809 543,546

1 827 638,981

1 827 638,981

Luksemburg

278 545,680

281 331,137

284 144,448

286 985,893

289 855,752

292 754,310

292 754,310

Madžarska

2 029 861,200

2 050 159,812

2 070 661,410

2 091 368,024

2 112 281,704

2 133 404,521

2 133 404,521

Malta

49 671,960

50 168,680

50 670,366

51 177,070

51 688,841

52 205,729

52 205,729

Nizozemska

11 465 630,280

11 580 286,583

11 696 089,449

11 813 050,343

11 931 180,847

12 050 492,655

12 050 492,655

Avstrija

2 847 478,469

2 875 953,254

2 904 712,786

2 933 759,914

2 963 097,513

2 992 728,488

2 992 728,488

Poljska

9 567 745,860

9 663 423,319

9 760 057,552

9 857 658,127

9 956 234,709

10 055 797,056

10 055 797,056

Portugalska

1 987 521,000

2 007 396,210

2 027 470,172

2 047 744,874

2 068 222,323

2 088 904,546

2 088 904,546

Romunija

3 118 140,000

3 149 321,400

3 180 814,614

3 212 622,760

3 244 748,988

3 277 196,478

3 277 196,478

Slovenija

588 170,760

594 052,468

599 992,992

605 992,922

612 052,851

618 173,380

618 173,380

Slovaška

1 061 603,760

1 072 219,798

1 082 941,996

1 093 771,416

1 104 709,130

1 115 756,221

1 115 756,221

Finska

2 491 930,710

2 516 850,017

2 542 018,517

2 567 438,702

2 593 113,089

2 619 044,220

2 619 044,220

Švedska

3 419 595,900

3 453 791,859

3 488 329,778

3 523 213,075

3 558 445,206

3 594 029,658

3 594 029,658

Združeno kraljestvo

15 125 168,940

15 276 420,629

15 429 184,836

15 583 476,684

15 739 311,451

15 896 704,566

15 896 704,566

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA IX

REFERENČNA VSEBNOST MAŠČOB IZ ČLENA 63

| Država članica | g/kg |
| --- | --- |
| Belgija | 36,91 |
| Bolgarija | 39,10 |
| Češka | 42,10 |
| Danska | 43,68 |
| Nemčija | 40,11 |
| Estonija | 43,10 |
| Grčija | 36,10 |
| Španija | 36,37 |
| Francija | 39,48 |
| Irska | 35,81 |
| Italija | 36,88 |
| Ciper | 34,60 |
| Latvija | 40,70 |
| Litva | 39,90 |
| Luksemburg | 39,17 |
| Madžarska | 38,50 |
| Nizozemska | 42,36 |
| Avstrija | 40,30 |
| Poljska | 39,00 |
| Portugalska | 37,30 |
| Romunija | 38,50 |
| Slovenija | 41,30 |
| Slovaška | 37,10 |
| Finska | 43,40 |
| Švedska | 43,40 |
| Združeno kraljestvo | 39,70 |

Država članica

g/kg

Belgija

36,91

Bolgarija

39,10

Češka

42,10

Danska

43,68

Nemčija

40,11

Estonija

43,10

Grčija

36,10

Španija

36,37

Francija

39,48

Irska

35,81

Italija

36,88

Ciper

34,60

Latvija

40,70

Litva

39,90

Luksemburg

39,17

Madžarska

38,50

Nizozemska

42,36

Avstrija

40,30

Poljska

39,00

Portugalska

37,30

Romunija

38,50

Slovenija

41,30

Slovaška

37,10

Finska

43,40

Švedska

43,40

Združeno kraljestvo

39,70

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA X

PRORAČUNSKA SREDSTVA ZA PODPORNE PROGRAME IZ ČLENA 136(1)

| V 1000 EUR |
| --- |
| Proračunsko leto | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | od leta 2014 naprej |
| BG | 15 608 | 21 234 | 22 022 | 27 077 | 26 742 | 26 762 |
| CZ | 2 979 | 4 076 | 4 217 | 5 217 | 5 151 | 5 155 |
| DE | 22 891 | 30 963 | 32 190 | 39 341 | 38 867 | 38 895 |
| EL | 14 286 | 19 167 | 19 840 | 24 237 | 23 945 | 23 963 |
| ES | 213 820 | 284 219 | 279 038 | 358 000 | 352 774 | 353 081 |
| FR | 171 909 | 226 814 | 224 055 | 284 299 | 280 311 | 280 545 |
| IT (1) | 238 223 | 298 263 | 294 135 | 341 174 | 336 736 | 336 997 |
| CY | 2 749 | 3 704 | 3 801 | 4 689 | 4 643 | 4 646 |
| LT | 30 | 37 | 45 | 45 | 45 | 45 |
| LU | 344 | 467 | 485 | 595 | 587 | 588 |
| HU | 16 816 | 23 014 | 23 809 | 29 455 | 29 081 | 29 103 |
| MT | 232 | 318 | 329 | 407 | 401 | 402 |
| AT | 8 038 | 10 888 | 11 313 | 13 846 | 13 678 | 13 688 |
| PT | 37 802 | 51 627 | 53 457 | 65 989 | 65 160 | 65 208 |
| RO | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 |
| SI | 3 522 | 3 770 | 3 937 | 5 119 | 5 041 | 5 045 |
| SK | 2 938 | 4 022 | 4 160 | 5 147 | 5 082 | 5 085 |
| UK | 0 | 61 | 67 | 124 | 120 | 120 |

V 1000 EUR

Proračunsko leto

2009

2010

2011

2012

2013

od leta 2014 naprej

BG

15 608

21 234

22 022

27 077

26 742

26 762

CZ

2 979

4 076

4 217

5 217

5 151

5 155

DE

22 891

30 963

32 190

39 341

38 867

38 895

EL

14 286

19 167

19 840

24 237

23 945

23 963

ES

213 820

284 219

279 038

358 000

352 774

353 081

FR

171 909

226 814

224 055

284 299

280 311

280 545

IT (1)

238 223

298 263

294 135

341 174

336 736

336 997

CY

2 749

3 704

3 801

4 689

4 643

4 646

LT

30

37

45

45

45

45

LU

344

467

485

595

587

588

HU

16 816

23 014

23 809

29 455

29 081

29 103

MT

232

318

329

407

401

402

AT

8 038

10 888

11 313

13 846

13 678

13 688

PT

37 802

51 627

53 457

65 989

65 160

65 208

RO

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

SI

3 522

3 770

3 937

5 119

5 041

5 045

SK

2 938

4 022

4 160

5 147

5 082

5 085

UK

0

61

67

124

120

120

---

(1)  Nacionalne zgornje meje iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 za Italijo za leta 2008, 2009 in 2010 se zmanjšajo za 20 milijonov EUR; ti zneski so bili vključeni v proračunska sredstva Italije v letih 2009, 2010 in 2011, kakor je določeno s to preglednico.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XI

MEDNARODNE ORGANIZACIJE IZ ČLENA 159(3)

| — | Codex Alimentarius |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius

| — | Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo |
| --- | --- |

—

Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XII

OPREDELITVE, OZNAČEVANJE IN PRODAJNE OZNAKE PROIZVODOV IZ ČLENA 163

V tej prilogi je prodajna oznaka ime, pod katerim se živilo prodaja, v smislu člena 5(1) Direktive 2000/13/ES.

Del I.   Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev

I.   OPREDELITEV

V tem delu te priloge "meso" pomeni vsak trup, meso s kostmi ali brez njih ter razrezane ali nerazrezane klavnične proizvode, namenjene prehrani ljudi, ki so pridobljeni iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, in sicer sveže, ohlajeno ali zamrznjeno meso ne glede na to ali je pakirano oziroma embalirano ali ne.

Ob zakolu izvajalci pod nadzorom pristojnega organa vsa goveda, stara največ dvanajst mesecev, razvrstijo v eno od naslednjih kategorij:

| (A) | : | Kategorija V | : | govedo, staro osem mesecev ali manj
  Identifikacijska črka kategorije: V; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (B) | : | Kategorija Z | : | govedo, staro več kot osem mesecev in največ dvanajst mesecev
  Identifikacijska črka kategorije: Z. |

(A)

:

Kategorija V

:

govedo, staro osem mesecev ali manj

Identifikacijska črka kategorije: V;

(B)

:

Kategorija Z

:

govedo, staro več kot osem mesecev in največ dvanajst mesecev

Identifikacijska črka kategorije: Z.

II.   PRODAJNE OZNAKE

| 1. | Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, se v državah članicah trži samo pod naslednjo(-imi) prodajno(-imi) oznako(-ami), določeno(-enimi) za vsako državo članico:






  (A) | Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev [(Identifikacijska črka kategorije: V)]:






  Država trženja | Prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |
| Bolgarija | месо от малки телета |
| Češka | Telecí |
| Danska | Lyst kalvekød |
| Nemčija | Kalbfleisch |
| Estonija | Vasikaliha |
| Grčija | μοσχάρι γάλακτος |
| Španija | Ternera blanca, carne de ternera blanca |
| Francija | veau, viande de veau |
| Irska | Veal |
| Italija | vitello, carne di vitello |
| Ciper | μοσχάρι γάλακτος |
| Latvija | Teļa gaļa |
| Litva | Veršiena |
| Luksemburg | veau, viande de veau/Kalbfleisch |
| Madžarska | Borjúhús |
| Malta | Vitella |
| Nizozemska | Kalfsvlees |
| Avstrija | Kalbfleisch |
| Poljska | Cielęcina |
| Portugalska | Vitela |
| Romunija | carne de vițel |
| Slovenija | Teletina |
| Slovaška | Teľacie mäso |
| Finska | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |
| Švedska | ljust kalvkött |
| Združeno kraljestvo | Veal |

1.

Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev, se v državah članicah trži samo pod naslednjo(-imi) prodajno(-imi) oznako(-ami), določeno(-enimi) za vsako državo članico:

(A)

Meso, pridobljeno iz goveda, starega največ dvanajst mesecev [(Identifikacijska črka kategorije: V)]:

Država trženja

Prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti

Belgija

veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch

Bolgarija

месо от малки телета

Češka

Telecí

Danska

Lyst kalvekød

Nemčija

Kalbfleisch

Estonija

Vasikaliha

Grčija

μοσχάρι γάλακτος

Španija

Ternera blanca, carne de ternera blanca

Francija

veau, viande de veau

Irska

Veal

Italija

vitello, carne di vitello

Ciper

μοσχάρι γάλακτος

Latvija

Teļa gaļa

Litva

Veršiena

Luksemburg

veau, viande de veau/Kalbfleisch

Madžarska

Borjúhús

Malta

Vitella

Nizozemska

Kalfsvlees

Avstrija

Kalbfleisch

Poljska

Cielęcina

Portugalska

Vitela

Romunija

carne de vițel

Slovenija

Teletina

Slovaška

Teľacie mäso

Finska

vaalea vasikanliha/ljust kalvkött

Švedska

ljust kalvkött

Združeno kraljestvo

Veal

| (B) | Meso, pridobljeno iz goveda, starega več kot osem mesecev in največ dvanajst mesecev [(Identifikacijska črka kategorije: Z)]:






  Država trženja | Prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti |
| --- | --- | --- |
| Belgija | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |
| Bolgarija | Телешко месо |
| Češka | hovězí maso z mladého skotu |
| Danska | Kalvekød |
| Nemčija | Jungrindfleisch |
| Estonija | noorloomaliha |
| Grčija | νεαρό μοσχάρι |
| Španija | Ternera, carne de ternera |
| Francija | jeune bovin, viande de jeune bovin |
| Irska | rosé veal |
| Italija | vitellone, carne di vitellone |
| Ciper | νεαρό μοσχάρι |
| Latvija | jaunlopa gaļa |
| Litva | Jautiena |
| Luksemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |
| Madžarska | Növendék marha húsa |
| Malta | Vitellun |
| Nizozemska | rosé kalfsvlees |
| Avstrija | Jungrindfleisch |
| Poljska | młoda wołowina |
| Portugalska | Vitelão |
| Romunija | carne de tineret bovin |
| Slovenija | meso težjih telet |
| Slovaška | mäso z mladého dobytka |
| Finska | vasikanliha/kalvkött |
| Švedska | Kalvkött |
| Združeno kraljestvo | Beef |

(B)

Meso, pridobljeno iz goveda, starega več kot osem mesecev in največ dvanajst mesecev [(Identifikacijska črka kategorije: Z)]:

Država trženja

Prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti

Belgija

jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch

Bolgarija

Телешко месо

Češka

hovězí maso z mladého skotu

Danska

Kalvekød

Nemčija

Jungrindfleisch

Estonija

noorloomaliha

Grčija

νεαρό μοσχάρι

Španija

Ternera, carne de ternera

Francija

jeune bovin, viande de jeune bovin

Irska

rosé veal

Italija

vitellone, carne di vitellone

Ciper

νεαρό μοσχάρι

Latvija

jaunlopa gaļa

Litva

Jautiena

Luksemburg

jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch

Madžarska

Növendék marha húsa

Malta

Vitellun

Nizozemska

rosé kalfsvlees

Avstrija

Jungrindfleisch

Poljska

młoda wołowina

Portugalska

Vitelão

Romunija

carne de tineret bovin

Slovenija

meso težjih telet

Slovaška

mäso z mladého dobytka

Finska

vasikanliha/kalvkött

Švedska

Kalvkött

Združeno kraljestvo

Beef

| 2. | Prodajne oznake iz točke 1 se lahko dopolnijo z navedbo imena ali oznake zadevnih delov mesa ali klavničnega proizvoda. |
| --- | --- |

2.

Prodajne oznake iz točke 1 se lahko dopolnijo z navedbo imena ali oznake zadevnih delov mesa ali klavničnega proizvoda.

| 3. | Prodajne oznake, navedene v kategoriji V dela A tabele iz točke 1, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te priloge.
  Predvsem se izrazi "veau", "telecí", "Kalb", "μοσχάρι", "ternera", "kalv", "veal", "vitello", "vitella", "kalf", "vitela" in "teletina" ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa, pridobljenega iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev. |
| --- | --- |

3.

Prodajne oznake, navedene v kategoriji V dela A tabele iz točke 1, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te priloge.

Predvsem se izrazi "veau", "telecí", "Kalb", "μοσχάρι", "ternera", "kalv", "veal", "vitello", "vitella", "kalf", "vitela" in "teletina" ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa, pridobljenega iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev.

| 4. | Pogoji iz točke 1 se ne uporabljajo za meso, pridobljeno iz goveda, za katerega je bila pred 29. junijem 2007 registrirana zaščitena označba porekla ali geografska označba v skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006. |
| --- | --- |

4.

Pogoji iz točke 1 se ne uporabljajo za meso, pridobljeno iz goveda, za katerega je bila pred 29. junijem 2007 registrirana zaščitena označba porekla ali geografska označba v skladu z Uredbo (ES) št. 510/2006.

Del II.   Proizvodi vinske trte

(1)   Vino

Vino je proizvod, pridobljen izključno s popolnim ali delnim alkoholnim vrenjem iz svežega zdrozganega ali nezdrozganega grozdja ali iz grozdnega mošta.

Vino:

| (a) | ima ne glede na uporabo postopkov, določenih v oddelku B Priloge XIII dejanski delež alkohola najmanj 8,5 vol. %, če vino izvira izključno iz grozdja vinorodnih con A in B iz Dodatka k tej prilogi, in najmanj 9 vol. % v drugih vinorodnih conah; |
| --- | --- |

(a)

ima ne glede na uporabo postopkov, določenih v oddelku B Priloge XIII dejanski delež alkohola najmanj 8,5 vol. %, če vino izvira izključno iz grozdja vinorodnih con A in B iz Dodatka k tej prilogi, in najmanj 9 vol. % v drugih vinorodnih conah;

| (b) | ima z odstopanjem od minimalnega dejanskega deleža alkohola, ki se sicer uporablja, kadar ima zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ne glede na uporabo postopkov, določenih v oddelku B Priloge XIII, dejanski delež alkohola najmanj 4,5 vol. %; |
| --- | --- |

(b)

ima z odstopanjem od minimalnega dejanskega deleža alkohola, ki se sicer uporablja, kadar ima zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ne glede na uporabo postopkov, določenih v oddelku B Priloge XIII, dejanski delež alkohola najmanj 4,5 vol. %;

| (c) | ima skupni volumenski delež alkohola najmanj 15 vol. %. Z odstopanjem:






  — | zgornja meja skupnega deleža alkohola se lahko poviša do 20 vol. % za vina z nekaterih vinorodnih območij v Uniji, ki jih Komisija določi po postopku iz člena 162(1), ki so pridelana brez vsake obogatitve, |
| --- | --- | --- |

(c)

ima skupni volumenski delež alkohola najmanj 15 vol. %. Z odstopanjem:

—

zgornja meja skupnega deleža alkohola se lahko poviša do 20 vol. % za vina z nekaterih vinorodnih območij v Uniji, ki jih Komisija določi po postopku iz člena 162(1), ki so pridelana brez vsake obogatitve,

| — | zgornja meja skupnega deleža alkohola lahko presega 15 vol. % za vina z zaščiteno označbo porekla, ki so bila pridelana brez obogatitve; |
| --- | --- |

—

zgornja meja skupnega deleža alkohola lahko presega 15 vol. % za vina z zaščiteno označbo porekla, ki so bila pridelana brez obogatitve;

| (d) | ima, razen pri odstopanjih, ki jih Komisija lahko sprejme z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), skupno vsebnost kisline, izražene kot vinska kislina, najmanj 3,5 gramov na liter ali 46,6 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

(d)

ima, razen pri odstopanjih, ki jih Komisija lahko sprejme z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), skupno vsebnost kisline, izražene kot vinska kislina, najmanj 3,5 gramov na liter ali 46,6 miliekvivalentov na liter.

"Retsina" je vino, pridelano izključno na geografskem območju Grčije, iz grozdnega mošta, obdelanega s smolo alepskega bora. Uporaba smole alepskega bora je dovoljena samo za pridobivanje vina "retsina" pod pogoji, ki jih določajo veljavni grški predpisi.

Z odstopanjem od točke (b) se "Tokaji eszencia" in "Tokajská esencia" štejeta za vino.

Vendar lahko države članice ne glede na člen 163(2) dovolijo uporabo izraza "vino", če:

| (a) | je v sestavljenem imenu navedeno tudi ime sadja in se sestavljeno ime uporablja za trženje proizvodov, pridobljenih z vretjem sadja, ki ni grozdje; ali |
| --- | --- |

(a)

je v sestavljenem imenu navedeno tudi ime sadja in se sestavljeno ime uporablja za trženje proizvodov, pridobljenih z vretjem sadja, ki ni grozdje; ali

| (b) | je del sestavljenega imena. |
| --- | --- |

(b)

je del sestavljenega imena.

Treba se je izogibati zamenjavanju s proizvodi, ki spadajo v kategorije vina iz te Priloge.

(2)   Mlado vino, ki je še v vrenju

Mlado vino, ki je še v vrenju, je proizvod, pri katerem alkoholno vrenje še ni končano in še ni ločeno od svojih droži.

(3)   Likersko vino

Likersko vino je proizvod:

| (a) | katerega dejanski delež alkohola je najmanj 15 vol. % in največ 22 vol. %; |
| --- | --- |

(a)

katerega dejanski delež alkohola je najmanj 15 vol. % in največ 22 vol. %;

| (b) | katerega skupni delež alkohola je najmanj 17,5 vol. %, razen nekaterih likerskih vin z označbo porekla ali geografsko označbo, navedenih na seznamu, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1); |
| --- | --- |

(b)

katerega skupni delež alkohola je najmanj 17,5 vol. %, razen nekaterih likerskih vin z označbo porekla ali geografsko označbo, navedenih na seznamu, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1);

| (c) | ki je pridobljen iz:






  — | grozdnega mošta v vrenju, |
| --- | --- | --- |

(c)

ki je pridobljen iz:

—

grozdnega mošta v vrenju,

| — | vina, |
| --- | --- |

—

vina,

| — | kombinacije obeh proizvodov ali |
| --- | --- |

—

kombinacije obeh proizvodov ali

| — | grozdnega mošta ali njegove mešanice z vinom za nekatera likerskih vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1); |
| --- | --- |

—

grozdnega mošta ali njegove mešanice z vinom za nekatera likerskih vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1);

| (d) | katerega izhodiščni naravni delež alkohola je najmanj 12 vol. %, razen nekaterih likerskih vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, navedenih na seznamu, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1); |
| --- | --- |

(d)

katerega izhodiščni naravni delež alkohola je najmanj 12 vol. %, razen nekaterih likerskih vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, navedenih na seznamu, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1);

| (e) | in z dodatkom:






  (i) | posamezno ali v kombinaciji:






  — | nevtralnega alkohola vinskega izvora, vključno z alkoholom, pridobljenim z destilacijo sušenega grozdja, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 96 vol. %, |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

in z dodatkom:

(i)

posamezno ali v kombinaciji:

—

nevtralnega alkohola vinskega izvora, vključno z alkoholom, pridobljenim z destilacijo sušenega grozdja, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 96 vol. %,

| — | destilata iz vina ali sušenega grozdja, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 52 vol. % in največ 86 vol. %; |
| --- | --- |

—

destilata iz vina ali sušenega grozdja, katerega dejanski delež alkohola je najmanj 52 vol. % in največ 86 vol. %;

| (ii) | skupaj z enim ali več naslednjimi proizvodi, kadar je to primerno:






  — | zgoščeni grozdni mošt, |
| --- | --- | --- |

(ii)

skupaj z enim ali več naslednjimi proizvodi, kadar je to primerno:

—

zgoščeni grozdni mošt,

| — | kombinacija enega od proizvodov iz točke (e)(i) z grozdnim moštom iz prve in četrte alinee točke (c); |
| --- | --- |

—

kombinacija enega od proizvodov iz točke (e)(i) z grozdnim moštom iz prve in četrte alinee točke (c);

| (f) | in z dodatkom, z odstopanjem od točke (e), če so to določena likerska vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, navedena na seznamu, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1):






  (i) | vsak od proizvodov iz točke (e)(i), posamezno ali v kombinaciji; ali |
| --- | --- | --- |

(f)

in z dodatkom, z odstopanjem od točke (e), če so to določena likerska vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, navedena na seznamu, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1):

(i)

vsak od proizvodov iz točke (e)(i), posamezno ali v kombinaciji; ali

| (ii) | eden ali več naslednjih proizvodov:






  — | vinski destilat ali destilat iz sušenega grozdja z deležem alkohola najmanj 95 vol. % in največ 96 vol. %, |
| --- | --- | --- |

(ii)

eden ali več naslednjih proizvodov:

—

vinski destilat ali destilat iz sušenega grozdja z deležem alkohola najmanj 95 vol. % in največ 96 vol. %,

| — | žganje iz vina ali grozdnih tropin z dejanskim deležem alkohola najmanj 52 vol. % in največ 86 vol. %, |
| --- | --- |

—

žganje iz vina ali grozdnih tropin z dejanskim deležem alkohola najmanj 52 vol. % in največ 86 vol. %,

| — | žganje iz sušenega grozdja z dejanskim deležem alkohola najmanj 52 vol. % in manj kot 94,5 vol. %; ter |
| --- | --- |

—

žganje iz sušenega grozdja z dejanskim deležem alkohola najmanj 52 vol. % in manj kot 94,5 vol. %; ter

| (iii) | z enim ali več naslednjimi proizvodi, kadar je to primerno:






  — | delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja, |
| --- | --- | --- |

(iii)

z enim ali več naslednjimi proizvodi, kadar je to primerno:

—

delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja,

| — | zgoščeni grozdni mošt, pridobljen z neposrednim segrevanjem, ki razen te operacije ustreza opredelitvi zgoščenega grozdnega mošta, |
| --- | --- |

—

zgoščeni grozdni mošt, pridobljen z neposrednim segrevanjem, ki razen te operacije ustreza opredelitvi zgoščenega grozdnega mošta,

| — | zgoščeni grozdni mošt, |
| --- | --- |

—

zgoščeni grozdni mošt,

| — | kombinacija enega od proizvodov iz točke (f)(ii) z grozdnim moštom iz prve in četrte alinee točke (c). |
| --- | --- |

—

kombinacija enega od proizvodov iz točke (f)(ii) z grozdnim moštom iz prve in četrte alinee točke (c).

(4)   Peneče vino

Peneče vino je proizvod:

| (a) | ki je pridobljen s primarnim ali sekundarnim alkoholnim vrenjem iz:






  — | svežega grozdja, |
| --- | --- | --- |

(a)

ki je pridobljen s primarnim ali sekundarnim alkoholnim vrenjem iz:

—

svežega grozdja,

| — | grozdnega mošta ali |
| --- | --- |

—

grozdnega mošta ali

| — | vina; |
| --- | --- |

—

vina;

| (b) | pri katerem se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki izvira izključno iz vrenja; |
| --- | --- |

(b)

pri katerem se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki izvira izključno iz vrenja;

| (c) | ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare; ter |
| --- | --- |

(c)

ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare; ter

| (d) | pri katerem je skupni delež alkohola cuvéeja, namenjenega za njegovo pridelavo, najmanj 8,5 vol. %. |
| --- | --- |

(d)

pri katerem je skupni delež alkohola cuvéeja, namenjenega za njegovo pridelavo, najmanj 8,5 vol. %.

(5)   Kakovostno peneče vino

Kakovostno peneče vino je proizvod:

| (a) | ki je pridobljen s primarnim ali sekundarnim alkoholnim vrenjem iz:






  — | svežega grozdja, |
| --- | --- | --- |

(a)

ki je pridobljen s primarnim ali sekundarnim alkoholnim vrenjem iz:

—

svežega grozdja,

| — | grozdnega mošta ali |
| --- | --- |

—

grozdnega mošta ali

| — | vina; |
| --- | --- |

—

vina;

| (b) | pri katerem se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki izvira izključno iz vrenja; |
| --- | --- |

(b)

pri katerem se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki izvira izključno iz vrenja;

| (c) | ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3,5 bara; ter |
| --- | --- |

(c)

ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3,5 bara; ter

| (d) | pri katerem je skupni delež alkohola cuvéeja, namenjenega za njegovo pridelavo, najmanj 9 vol. %. |
| --- | --- |

(d)

pri katerem je skupni delež alkohola cuvéeja, namenjenega za njegovo pridelavo, najmanj 9 vol. %.

(6)   Kakovostno aromatično peneče vino

Kakovostno aromatično peneče vino je kakovostno peneče vino:

| (a) | ki je, če predstavlja cuvée, pridobljeno z uporabo grozdnega mošta ali grozdnega mošta v vrenju, ki izvira iz posebnih sort vinske trte s seznama, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1).
  Kakovostna aromatična peneča vina, če predstavljajo cuvée in so tradicionalno pridelana z uporabo vin, Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1); |
| --- | --- |

(a)

ki je, če predstavlja cuvée, pridobljeno z uporabo grozdnega mošta ali grozdnega mošta v vrenju, ki izvira iz posebnih sort vinske trte s seznama, ki ga Komisija pripravi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1).

Kakovostna aromatična peneča vina, če predstavljajo cuvée in so tradicionalno pridelana z uporabo vin, Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1);

| (b) | ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare; |
| --- | --- |

(b)

ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare;

| (c) | ki ima dejanski delež alkohola najmanj 6 vol. %; ter |
| --- | --- |

(c)

ki ima dejanski delež alkohola najmanj 6 vol. %; ter

| (d) | ki ima skupni delež alkohola najmanj 10 vol. %. |
| --- | --- |

(d)

ki ima skupni delež alkohola najmanj 10 vol. %.

(7)   Gazirano peneče vino

Gazirano peneče vino je proizvod:

| (a) | ki je pridobljen iz vina brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

ki je pridobljen iz vina brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| (b) | pri katerem se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki v celoti ali delno izvira iz dodatka tega plina; ter |
| --- | --- |

(b)

pri katerem se ob odpiranju posode sprosti ogljikov dioksid, ki v celoti ali delno izvira iz dodatka tega plina; ter

| (c) | ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare. |
| --- | --- |

(c)

ki ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 3 bare.

(8)   Biser vino

Biser vino je proizvod, ki:

| (a) | je pridobljen iz vina pod pogojem, da je skupni delež alkohola takega vina najmanj 9 vol. %; |
| --- | --- |

(a)

je pridobljen iz vina pod pogojem, da je skupni delež alkohola takega vina najmanj 9 vol. %;

| (b) | ima dejanski delež alkohola najmanj 7 vol. %; |
| --- | --- |

(b)

ima dejanski delež alkohola najmanj 7 vol. %;

| (c) | ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi notranjega raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 1 bar in največ 2,5 bara ter |
| --- | --- |

(c)

ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi notranjega raztopljenega ogljikovega dioksida nadpritisk najmanj 1 bar in največ 2,5 bara ter

| (d) | je shranjen v posodah prostornine največ 60 litrov. |
| --- | --- |

(d)

je shranjen v posodah prostornine največ 60 litrov.

(9)   Gazirano biser vino

Gazirano biser vino je proizvod, ki:

| (a) | je pridobljen iz vina; |
| --- | --- |

(a)

je pridobljen iz vina;

| (b) | ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. % in skupni volumenski delež alkohola najmanj 9 vol. %; |
| --- | --- |

(b)

ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 7 vol. % in skupni volumenski delež alkohola najmanj 9 vol. %;

| (c) | ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida, ki je delno ali v celoti dodan, nadpritisk najmanj 1 bar in največ 2,5 bara; ter |
| --- | --- |

(c)

ima v zaprti posodi pri temperaturi 20 °C zaradi raztopljenega ogljikovega dioksida, ki je delno ali v celoti dodan, nadpritisk najmanj 1 bar in največ 2,5 bara; ter

| (d) | je shranjen v posodah prostornine največ 60 litrov. |
| --- | --- |

(d)

je shranjen v posodah prostornine največ 60 litrov.

(10)   Grozdni mošt

Grozdni mošt je tekoči proizvod, pridobljen naravno ali s fizikalnimi postopki iz svežega grozdja. Dovoljeni dejanski najvišji delež alkohola grozdnega mošta je do 1 vol. %.

(11)   Delno prevreti grozdni mošt

Grozdni mošt v vrenju je proizvod, pridobljen z vrenjem grozdnega mošta z dejanskim deležem alkohola več kot 1 vol. %, vendar manj kakor tri petine skupnega volumenskega deleža alkohola.

(12)   Delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja

Grozdni mošt iz sušenega grozdja v vrenju je proizvod, pridobljen z delnim vrenjem grozdnega mošta iz sušenega grozdja, ki ima skupno vsebnost sladkorja pred vrenjem najmanj 272 g na liter in naravni delež alkohola najmanj 8 vol. %. Ne glede na to nekatera vina, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1) in izpolnjujejo te zahteve, ne veljajo za delno prevreti grozdni mošt iz sušenega grozdja.

(13)   Zgoščeni grozdni mošt

Zgoščeni grozdni mošt je nekaramelizirani grozdni mošt, ki je pridobljen z delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli dovoljeno metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na refraktometru v skladu s predpisano metodo iz člena 165(1) in člena 172(d) g pri temperaturi 20 °C, ni nižja od 50,9 %.

Dovoljeni dejanski najvišji delež alkohola zgoščenega grozdnega mošta je do 1 vol. %.

(14)   Prečiščeni zgoščeni grozdni mošt

Prečiščeni zgoščeni grozdni mošt je tekoči nekaramelizirani proizvod, ki:

| (a) | je pridobljen z delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli dovoljeno metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na refraktometru v skladu s predpisano metodo iz tretjega pododstavka člena 165(1) in člena 172(d) pri temperaturi 20 °C, ni nižja od 61,7 %; |
| --- | --- |

(a)

je pridobljen z delnim izparevanjem grozdnega mošta s katero koli dovoljeno metodo, razen neposrednega segrevanja, tako da vrednost, izmerjena na refraktometru v skladu s predpisano metodo iz tretjega pododstavka člena 165(1) in člena 172(d) pri temperaturi 20 °C, ni nižja od 61,7 %;

| (b) | je bil razkisan in so bile druge sestavine, razen sladkorja, odstranjene z odobrenim postopkom obdelave; |
| --- | --- |

(b)

je bil razkisan in so bile druge sestavine, razen sladkorja, odstranjene z odobrenim postopkom obdelave;

| (c) | ima naslednje lastnosti:






  — | pH največ 5 pri 25 °Brix, |
| --- | --- | --- |

(c)

ima naslednje lastnosti:

—

pH največ 5 pri 25 °Brix,

| — | optično gostoto pri 425 nm za debelino 1 cm največ 0,100 v grozdnem moštu s koncentracijo 25 °Brix, |
| --- | --- |

—

optično gostoto pri 425 nm za debelino 1 cm največ 0,100 v grozdnem moštu s koncentracijo 25 °Brix,

| — | vsebnost saharoze tako nizko, da je ni možno ugotoviti z določeno analizno metodo, |
| --- | --- |

—

vsebnost saharoze tako nizko, da je ni možno ugotoviti z določeno analizno metodo,

| — | Folin-Ciocalteau indeks največ 6,00 pri 25 °Brix, |
| --- | --- |

—

Folin-Ciocalteau indeks največ 6,00 pri 25 °Brix,

| — | titracijsko kislost največ 15 miliekvivalentov na kilogram skupnega sladkorja, |
| --- | --- |

—

titracijsko kislost največ 15 miliekvivalentov na kilogram skupnega sladkorja,

| — | vsebnost žveplovega dioksida največ 25 miligramov na kilogram skupnega sladkorja, |
| --- | --- |

—

vsebnost žveplovega dioksida največ 25 miligramov na kilogram skupnega sladkorja,

| — | skupno vsebnost kationov največ 8 miliekvivalentov na kilogram skupnega sladkorja, |
| --- | --- |

—

skupno vsebnost kationov največ 8 miliekvivalentov na kilogram skupnega sladkorja,

| — | prevodnost pri 25 °Brix in 20 °C največ 120 mikro-Siemens/cm, |
| --- | --- |

—

prevodnost pri 25 °Brix in 20 °C največ 120 mikro-Siemens/cm,

| — | vsebnost hidroksimetilfurfurala največ 25 mg na kilogram skupnega sladkorja, |
| --- | --- |

—

vsebnost hidroksimetilfurfurala največ 25 mg na kilogram skupnega sladkorja,

| — | navzočnost mesoinositola. |
| --- | --- |

—

navzočnost mesoinositola.

Dovoljeni dejanski najvišji delež alkohola prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta je do 1 vol. %.

(15)   Vino iz sušenega grozdja

Vino iz sušenega grozdja je proizvod, ki:

| (a) | je pridelan brez obogatitve iz grozdja, delno posušenega na soncu ali v senci; |
| --- | --- |

(a)

je pridelan brez obogatitve iz grozdja, delno posušenega na soncu ali v senci;

| (b) | ima skupni delež alkohola najmanj 16 vol. % in dejanski delež alkohola najmanj 9 vol. %; ter |
| --- | --- |

(b)

ima skupni delež alkohola najmanj 16 vol. % in dejanski delež alkohola najmanj 9 vol. %; ter

| (c) | ima naravni delež alkohola najmanj 16 vol. % (ali 272 g sladkorja na liter). |
| --- | --- |

(c)

ima naravni delež alkohola najmanj 16 vol. % (ali 272 g sladkorja na liter).

(16)   Vino iz prezrelega grozdja

Vino iz prezrelega grozdja je proizvod, ki:

| (a) | je pridelan brez obogatitve; |
| --- | --- |

(a)

je pridelan brez obogatitve;

| (b) | ima naravni delež alkohola najmanj 15 vol. %; ter |
| --- | --- |

(b)

ima naravni delež alkohola najmanj 15 vol. %; ter

| (c) | ima skupni delež alkohola najmanj 15 vol. % in dejanski delež alkohola najmanj 12 vol. %. |
| --- | --- |

(c)

ima skupni delež alkohola najmanj 15 vol. % in dejanski delež alkohola najmanj 12 vol. %.

Države članice lahko predpišejo čas staranja za ta proizvod.

(17)   Vinski kis

Vinski kis je kis, ki:

| (a) | je pridobljen izključno iz vina z ocetnim kislinskim vrenjem; ter |
| --- | --- |

(a)

je pridobljen izključno iz vina z ocetnim kislinskim vrenjem; ter

| (b) | ima skupno vsebnost kisline, izražene kot ocetna kislina, najmanj 60 g na liter. |
| --- | --- |

(b)

ima skupno vsebnost kisline, izražene kot ocetna kislina, najmanj 60 g na liter.

Del III.   Mleko in mlečni izdelki

| 1. | Izraz "mleko" pomeni izključno običajni izloček prsnih žlez, pridobljen z eno ali več molžami brez kakršnega koli dodajanja ali odvzemanja.
  Vendar se izraz "mleko" lahko uporabi:






  (a) | za mleko, ki je obdelano tako, da se njegova sestava ne spremeni, ali za mleko, katerega vsebnost maščobe je standardizirana v skladu z delom IV te priloge; |
| --- | --- | --- |

1.

Izraz "mleko" pomeni izključno običajni izloček prsnih žlez, pridobljen z eno ali več molžami brez kakršnega koli dodajanja ali odvzemanja.

Vendar se izraz "mleko" lahko uporabi:

(a)

za mleko, ki je obdelano tako, da se njegova sestava ne spremeni, ali za mleko, katerega vsebnost maščobe je standardizirana v skladu z delom IV te priloge;

| (b) | v povezavi z besedo ali besedami, ki poimenujejo vrsto, razred, izvor in/ali predvideno uporabo takega mleka ali za opis fizične obdelave ali spreminjanja sestave mleka, pod pogojem, da je sprememba omejena na dodajanje in/ali odvzem naravnih sestavin mleka. |
| --- | --- |

(b)

v povezavi z besedo ali besedami, ki poimenujejo vrsto, razred, izvor in/ali predvideno uporabo takega mleka ali za opis fizične obdelave ali spreminjanja sestave mleka, pod pogojem, da je sprememba omejena na dodajanje in/ali odvzem naravnih sestavin mleka.

| 2. | Za namen te priloge "mlečni izdelki" pomenijo izdelke, pridobljene izključno iz mleka, pri čemer se razume, da se smejo dodati snovi, ki so potrebne za njihovo proizvodnjo pod pogojem, da se te snovi ne uporabljajo za delno ali popolno nadomeščanje katere koli sestavine mleka.
  Izključno za mlečne izdelke se pridržijo:






  (a) | naslednja imena, ki se uporabljajo na vseh stopnjah trženja:






  (i) | sirotka, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Za namen te priloge "mlečni izdelki" pomenijo izdelke, pridobljene izključno iz mleka, pri čemer se razume, da se smejo dodati snovi, ki so potrebne za njihovo proizvodnjo pod pogojem, da se te snovi ne uporabljajo za delno ali popolno nadomeščanje katere koli sestavine mleka.

Izključno za mlečne izdelke se pridržijo:

(a)

naslednja imena, ki se uporabljajo na vseh stopnjah trženja:

(i)

sirotka,

| (ii) | smetana, |
| --- | --- |

(ii)

smetana,

| (iii) | maslo, |
| --- | --- |

(iii)

maslo,

| (iv) | pinjenec, |
| --- | --- |

(iv)

pinjenec,

| (v) | masleno olje, |
| --- | --- |

(v)

masleno olje,

| (vi) | kazeini, |
| --- | --- |

(vi)

kazeini,

| (vii) | anhidridna mlečna maščoba (AMF), |
| --- | --- |

(vii)

anhidridna mlečna maščoba (AMF),

| (viii) | sir, |
| --- | --- |

(viii)

sir,

| (ix) | jogurt, |
| --- | --- |

(ix)

jogurt,

| (x) | kefir, |
| --- | --- |

(x)

kefir,

| (xi) | kumis, |
| --- | --- |

(xi)

kumis,

| (xii) | viili/fil, |
| --- | --- |

(xii)

viili/fil,

| (xiii) | smetana, |
| --- | --- |

(xiii)

smetana,

| (xiv) | fil; |
| --- | --- |

(xiv)

fil;

| (b) | imena v smislu člena 5 Direktive 2000/13/ES, ki se dejansko uporabljajo za mlečne izdelke. |
| --- | --- |

(b)

imena v smislu člena 5 Direktive 2000/13/ES, ki se dejansko uporabljajo za mlečne izdelke.

| 3. | Izraz "mleko" in oznake, ki se uporabljajo za mlečne izdelke, se lahko uporabijo tudi v povezavi z besedo ali besedami, ki označujejo sestavljene izdelke, pri katerih noben del ne nadomesti in tudi ni namenjen, da bi nadomestil, katero koli sestavino mleka in pri katerih je mleko ali mlečni izdelek bistveni del tako glede kakovosti kot značilnosti proizvoda. |
| --- | --- |

3.

Izraz "mleko" in oznake, ki se uporabljajo za mlečne izdelke, se lahko uporabijo tudi v povezavi z besedo ali besedami, ki označujejo sestavljene izdelke, pri katerih noben del ne nadomesti in tudi ni namenjen, da bi nadomestil, katero koli sestavino mleka in pri katerih je mleko ali mlečni izdelek bistveni del tako glede kakovosti kot značilnosti proizvoda.

| 4. | Navede se poreklo mleka in mlečnih izdelkov, ki jih določi Komisija, če mleko ni kravje. |
| --- | --- |

4.

Navede se poreklo mleka in mlečnih izdelkov, ki jih določi Komisija, če mleko ni kravje.

| 5. | Oznake iz točk 1, 2 in 3 tega dela se ne smejo uporabljati za noben izdelek, razen za izdelke iz navedene točke.
  Vseeno pa ta določba ne velja za označevanje izdelkov, katerih prava narava je jasna iz uveljavljene uporabe in/ali, kadar se poimenovanje očitno uporabi za opis značilne kakovosti izdelka. |
| --- | --- |

5.

Oznake iz točk 1, 2 in 3 tega dela se ne smejo uporabljati za noben izdelek, razen za izdelke iz navedene točke.

Vseeno pa ta določba ne velja za označevanje izdelkov, katerih prava narava je jasna iz uveljavljene uporabe in/ali, kadar se poimenovanje očitno uporabi za opis značilne kakovosti izdelka.

| 6. | V zvezi z izdelki razen tistih, navedenih v točki 1,2 in 3 tega dela, se ne smejo uporabiti nalepke, trgovinski dokumenti, reklamni material ali kakršnakoli oblika oglaševanja, kot je opredeljeno v členu 2 Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (1), ali kakršna koli oblika predstavitve, ki navaja, nakazuje ali namiguje, da je izdelek mlečni izdelek.
  Vendar se v zvezi z izdelkom, ki vsebuje mleko ali mlečne izdelke, poimenovanje "mleko" ali oznake, navedene v drugem pododstavku točk (2) tega dela, lahko uporabljajo samo za opis osnovnih surovin in naštevanje sestavin v skladu z Direktivo 2000/13/ES. |
| --- | --- |

6.

V zvezi z izdelki razen tistih, navedenih v točki 1,2 in 3 tega dela, se ne smejo uporabiti nalepke, trgovinski dokumenti, reklamni material ali kakršnakoli oblika oglaševanja, kot je opredeljeno v členu 2 Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (1), ali kakršna koli oblika predstavitve, ki navaja, nakazuje ali namiguje, da je izdelek mlečni izdelek.

Vendar se v zvezi z izdelkom, ki vsebuje mleko ali mlečne izdelke, poimenovanje "mleko" ali oznake, navedene v drugem pododstavku točk (2) tega dela, lahko uporabljajo samo za opis osnovnih surovin in naštevanje sestavin v skladu z Direktivo 2000/13/ES.

Del IV.   Mleko za prehrano ljudi iz oznake KN 0401

I.   Opredelitve pojmov

V tem delu:

| (a) | "mleko" pomeni proizvod mlečne žleze, dobljen z molžo ene ali več krav; |
| --- | --- |

(a)

"mleko" pomeni proizvod mlečne žleze, dobljen z molžo ene ali več krav;

| (b) | "konzumno mleko" pomeni izdelke, navedene v točki III, namenjene dobavi potrošniku brez nadaljnje predelave; |
| --- | --- |

(b)

"konzumno mleko" pomeni izdelke, navedene v točki III, namenjene dobavi potrošniku brez nadaljnje predelave;

| (c) | "vsebnost maščobe" pomeni masni delež mlečne maščobe v mleku, izražen v odstotkih; |
| --- | --- |

(c)

"vsebnost maščobe" pomeni masni delež mlečne maščobe v mleku, izražen v odstotkih;

| (d) | "vsebnost beljakovin" pomeni masni delež beljakovin v mleku, ki se dobi z množenjem s 6,38 skupne vsebnosti dušika v odstotkih. |
| --- | --- |

(d)

"vsebnost beljakovin" pomeni masni delež beljakovin v mleku, ki se dobi z množenjem s 6,38 skupne vsebnosti dušika v odstotkih.

II.   Dostava ali prodaja končnemu potrošniku

| (1) | Končnemu potrošniku se lahko brez predelave dobavlja ali prodaja samo mleko, ki izpolnjuje zahteve, predpisane za konzumno mleko, neposredno ali s posredovanjem restavracij, bolnic, menz ali drugih podobnih masovnih oskrbovalcev. |
| --- | --- |

(1)

Končnemu potrošniku se lahko brez predelave dobavlja ali prodaja samo mleko, ki izpolnjuje zahteve, predpisane za konzumno mleko, neposredno ali s posredovanjem restavracij, bolnic, menz ali drugih podobnih masovnih oskrbovalcev.

| (2) | Oznake, pod katerimi se izdelki prodajajo, ki se uporabljajo za navedene izdelke, so oznake podane v točki III tega dela. Te oznake se uporabljajo samo za izdelke iz navedene točke brez poseganja v njihovo uporabo v sestavljenih oznakah. |
| --- | --- |

(2)

Oznake, pod katerimi se izdelki prodajajo, ki se uporabljajo za navedene izdelke, so oznake podane v točki III tega dela. Te oznake se uporabljajo samo za izdelke iz navedene točke brez poseganja v njihovo uporabo v sestavljenih oznakah.

| (3) | Države članice sprejmejo ukrepe za obveščanje potrošnikov o naravi in sestavi zadevnih izdelkov, kadar lahko pomanjkanje teh informacij povzroči zmedo. |
| --- | --- |

(3)

Države članice sprejmejo ukrepe za obveščanje potrošnikov o naravi in sestavi zadevnih izdelkov, kadar lahko pomanjkanje teh informacij povzroči zmedo.

III.   Konzumno mleko

| 1. | Za konzumno mleko se štejejo naslednji proizvodi:






  (a) | surovo mleko: mleko, ki ni bilo segreto na temperaturo, višjo od 40 °C, ali obdelano po postopku z enakim učinkom; |
| --- | --- | --- |

1.

Za konzumno mleko se štejejo naslednji proizvodi:

(a)

surovo mleko: mleko, ki ni bilo segreto na temperaturo, višjo od 40 °C, ali obdelano po postopku z enakim učinkom;

| (b) | polnomastno mleko: toplotno obdelano mleko, ki glede na vsebnost maščobe izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:






  (i) | standardizirano polnomastno mleko: mleko z vsebnostjo maščobe najmanj 3,50 % (m/m). Vendar lahko države članice predvidijo dodatno kategorijo polnega mleka z vsebnostjo maščobe 4,00 % (m/m) ali več, |
| --- | --- | --- |

(b)

polnomastno mleko: toplotno obdelano mleko, ki glede na vsebnost maščobe izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:

(i)

standardizirano polnomastno mleko: mleko z vsebnostjo maščobe najmanj 3,50 % (m/m). Vendar lahko države članice predvidijo dodatno kategorijo polnega mleka z vsebnostjo maščobe 4,00 % (m/m) ali več,

| (ii) | nestandardizirano polnomastno mleko: mleko z vsebnostjo maščobe, kakršno je imelo ob molži in pri katerem po molži vsebnost maščobe ni bila spremenjena z dodajanjem, odvzemanjem maščobe ali z mešanjem mleka, katerega naravna vsebnost maščobe je bila spremenjena. Vsebnost maščobe mora biti najmanj 3,50 % (m/m); |
| --- | --- |

(ii)

nestandardizirano polnomastno mleko: mleko z vsebnostjo maščobe, kakršno je imelo ob molži in pri katerem po molži vsebnost maščobe ni bila spremenjena z dodajanjem, odvzemanjem maščobe ali z mešanjem mleka, katerega naravna vsebnost maščobe je bila spremenjena. Vsebnost maščobe mora biti najmanj 3,50 % (m/m);

| (c) | pol posneto mleko: toplotno obdelano mleko, katerega vsebnost maščobe znaša najmanj 1,50 % (m/m) in največ 1,80 % (m/m); |
| --- | --- |

(c)

pol posneto mleko: toplotno obdelano mleko, katerega vsebnost maščobe znaša najmanj 1,50 % (m/m) in največ 1,80 % (m/m);

| (d) | posneto mleko: toplotno obdelano mleko, katerega vsebnost maščobe znaša največ 0,50 % (m/m). |
| --- | --- |

(d)

posneto mleko: toplotno obdelano mleko, katerega vsebnost maščobe znaša največ 0,50 % (m/m).

"Toplotno obdelano mleko, ki ni v skladu z zahtevami o vsebnosti maščobe iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka, se šteje za konzumno mleko, če je vsebnost maščobe na embalaži jasno označena z eno decimalko in lahko berljiva v obliki ".... % maščobe". Takšno mleko ne bo označeno kot polnomastno, polposneto ali posneto mleko.

| 2. | Ne da bi to vplivalo na točko 1(b)(ii), se dopuščajo samo naslednje spremembe:






  (a) | naravna vsebnost maščobe se lahko spremeni z odvzemanjem ali dodajanjem smetane ali z dodajanjem polnomastnega mleka, pol posnetega mleka ali posnetega mleka; |
| --- | --- | --- |

2.

Ne da bi to vplivalo na točko 1(b)(ii), se dopuščajo samo naslednje spremembe:

(a)

naravna vsebnost maščobe se lahko spremeni z odvzemanjem ali dodajanjem smetane ali z dodajanjem polnomastnega mleka, pol posnetega mleka ali posnetega mleka;

| (b) | obogatitev mleka z mlečnimi beljakovinami, mineralnimi solmi ali vitamini; |
| --- | --- |

(b)

obogatitev mleka z mlečnimi beljakovinami, mineralnimi solmi ali vitamini;

| (c) | zmanjšanje vsebnosti laktoze z njeno pretvorbo v glukozo in galaktozo. |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje vsebnosti laktoze z njeno pretvorbo v glukozo in galaktozo.

Spremembe sestave mleka iz točk (b) in (c) so dovoljene samo, če so neizbrisno navedene na embalaži izdelka, tako da so dobro vidne in čitljive. Vendar take navedbe ne odpravljajo obveznosti v zvezi z označevanjem hranilne vrednosti, ki ga predpisuje Direktiva Sveta 90/496/EGS (2). Kjer se dodajo beljakovine, mora biti vsebnost beljakovin obogatenega mleka 3,8 % (m/m) ali več.

Vendar pa države članice lahko omejijo ali prepovedo spremembe sestave mleka iz točk (b) in (c).

| 3. | Konzumno mleko:






  (a) | ima zmrziščno točko blizu povprečne zmrziščne točke surovega mleka, zabeležene na območju izvora zbranega konzumnega mleka; |
| --- | --- | --- |

3.

Konzumno mleko:

(a)

ima zmrziščno točko blizu povprečne zmrziščne točke surovega mleka, zabeležene na območju izvora zbranega konzumnega mleka;

| (b) | ima maso najmanj 1 028 gramov na liter mleka z vsebnostjo 3,5 % (m/m) maščobe pri temperaturi 20 °C ali enakovredno maso na liter mleka z drugačno vsebnostjo maščobe; |
| --- | --- |

(b)

ima maso najmanj 1 028 gramov na liter mleka z vsebnostjo 3,5 % (m/m) maščobe pri temperaturi 20 °C ali enakovredno maso na liter mleka z drugačno vsebnostjo maščobe;

| (c) | vsebuje najmanj 2,9 % (m/m) beljakovin pri mleku z vsebnostjo 3,5 % (m/m) maščobe ali ekvivalentno koncentracijo v primeru mleka z drugačno vsebnostjo maščobe. |
| --- | --- |

(c)

vsebuje najmanj 2,9 % (m/m) beljakovin pri mleku z vsebnostjo 3,5 % (m/m) maščobe ali ekvivalentno koncentracijo v primeru mleka z drugačno vsebnostjo maščobe.

Del V.   Proizvodi iz sektorja perutninskega mesa

I   Ta del te priloge se uporablja za trženje znotraj Unije preko podjetij ali trgovanja, in sicer nekaterih vrst in predstavitev ter pripravkov in proizvodov iz perutninskega mesa ali drobovine naslednjih vrst:

| — | Gallus domesticus, |
| --- | --- |

—

Gallus domesticus,

| — | race, |
| --- | --- |

—

race,

| — | gosi, |
| --- | --- |

—

gosi,

| — | purani, |
| --- | --- |

—

purani,

| — | pegatke. |
| --- | --- |

—

pegatke.

Te določbe se uporabljajo tudi za perutninsko meso v slanici z oznako KN 0210 99 39.

II   Opredelitve pojmov

| (1) | "perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, primerno za človeško uporabo, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom; |
| --- | --- |

(1)

"perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, primerno za človeško uporabo, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom;

| (2) | "sveže perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja, preden je bilo hranjeno na temperaturi nad – 2 °C in pod 4 °C. Države članice lahko kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za krajši čas, potreben za razsek in ravnanje s svežim perutninskim mesom v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in ravnanje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem; |
| --- | --- |

(2)

"sveže perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja, preden je bilo hranjeno na temperaturi nad – 2 °C in pod 4 °C. Države članice lahko kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za krajši čas, potreben za razsek in ravnanje s svežim perutninskim mesom v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in ravnanje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem;

| (3) | "zamrznjeno perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, ki mora biti v okviru običajnega postopka zakola čim prej zamrznjeno in zmeraj hranjeno na temperaturi pod – 12 °C. |
| --- | --- |

(3)

"zamrznjeno perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, ki mora biti v okviru običajnega postopka zakola čim prej zamrznjeno in zmeraj hranjeno na temperaturi pod – 12 °C.

| (4) | "hitro zamrznjeno perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, ki se zmeraj hrani na temperaturi pod – 18 °C, in sicer v okviru odstopanj iz Direktive Sveta 89/108/EGS (3). |
| --- | --- |

(4)

"hitro zamrznjeno perutninsko meso" pomeni perutninsko meso, ki se zmeraj hrani na temperaturi pod – 18 °C, in sicer v okviru odstopanj iz Direktive Sveta 89/108/EGS (3).

| (5) | "pripravek iz perutninskega mesa" pomeni perutninsko meso, vključno s perutninskim mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa; |
| --- | --- |

(5)

"pripravek iz perutninskega mesa" pomeni perutninsko meso, vključno s perutninskim mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa;

| (6) | "pripravek iz svežega perutninskega mesa" pomeni pripravek iz perutninskega mesa, za katerega se uporabi sveže perutninsko meso.
  Države članice lahko kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve v zvezi z najkrajšim obdobjem, ki je potrebno in kolikor je potrebno, da se olajša razsek in ravnanje v tovarni med proizvodnjo pripravkov iz svežega perutninskega mesa; |
| --- | --- |

(6)

"pripravek iz svežega perutninskega mesa" pomeni pripravek iz perutninskega mesa, za katerega se uporabi sveže perutninsko meso.

Države članice lahko kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve v zvezi z najkrajšim obdobjem, ki je potrebno in kolikor je potrebno, da se olajša razsek in ravnanje v tovarni med proizvodnjo pripravkov iz svežega perutninskega mesa;

| (7) | "proizvod iz perutninskega mesa" pomeni mesni izdelek, kakor je opredeljen v točki 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004, za katerega se je uporabilo perutninsko meso. |
| --- | --- |

(7)

"proizvod iz perutninskega mesa" pomeni mesni izdelek, kakor je opredeljen v točki 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004, za katerega se je uporabilo perutninsko meso.

Del VI.   Mazave maščobe

Izdelki iz člena 163 se ne smejo dobaviti ali brez predelave prepustiti končnemu uporabniku bodisi neposredno bodisi prek restavracij, bolnišnic, menz ali podobnih obratov, dokler ne izpolnijo pogojev iz Priloge.

Prodajne oznake teh proizvodov so oznake, določene v tem delu.

Prodajne oznake spodaj so rezervirane za proizvode, ki so opredeljeni z naslednjimi oznakami KN, in z vsebnostjo maščob vsaj 10 mas. %, vendar manj kot 90 mas. % maščobe.

| (a) | mlečne maščobe pod oznakama KN 0405 in ex 2106; |
| --- | --- |

(a)

mlečne maščobe pod oznakama KN 0405 in ex 2106;

| (b) | maščobe pod oznako KN ex 1517; |
| --- | --- |

(b)

maščobe pod oznako KN ex 1517;

| (c) | maščobe rastlinskega in/ali živalskega izvora pod oznakama KN ex 1517 in ex 2106. |
| --- | --- |

(c)

maščobe rastlinskega in/ali živalskega izvora pod oznakama KN ex 1517 in ex 2106.

Vsebnost maščobe brez soli je vsaj dve tretjini suhe snovi.

Vendar se prodajne oznake uporabljajo samo za proizvode, ki ostanejo trdni pri temperaturi 20 °C in so primerni za mazanje.

Te opredelitve se ne uporabljajo za:

| (a) | oznake izdelkov, katerih prava narava je jasno razvidna iz uveljavljene uporabe in/ali kadar se oznake jasno uporabljajo za opis značilne kakovosti izdelka; |
| --- | --- |

(a)

oznake izdelkov, katerih prava narava je jasno razvidna iz uveljavljene uporabe in/ali kadar se oznake jasno uporabljajo za opis značilne kakovosti izdelka;

| (b) | zgoščene izdelke (maslo, margarina, mešanice) z vsebnostjo maščobe 90 % ali več. |
| --- | --- |

(b)

zgoščene izdelke (maslo, margarina, mešanice) z vsebnostjo maščobe 90 % ali več.

| Skupina maščob | Prodajne oznake | Skupine izdelkov |
| --- | --- | --- |
| Opredelitve pojmov | Dodaten opis kategorije z navedbo % vsebnosti maščobe na težo |
| A.   Mlečne maščobe
  Izdelki v obliki trdne, voljne emulzije pretežno vrste voda v olju, pridobljeni izključno iz mleka in/ali nekaterih mlečnih izdelkov, pri katerih je maščoba bistvena vrednostna sestavina. Vendar se lahko dodajo druge snovi, potrebne za njihovo izdelavo, če navedene snovi niso uporabljene za namene zamenjave mlečnih sestavin deloma ali v celoti. | 1. | Maslo |

Skupina maščob

Prodajne oznake

Skupine izdelkov

Opredelitve pojmov

Dodaten opis kategorije z navedbo % vsebnosti maščobe na težo

A.   Mlečne maščobe

Izdelki v obliki trdne, voljne emulzije pretežno vrste voda v olju, pridobljeni izključno iz mleka in/ali nekaterih mlečnih izdelkov, pri katerih je maščoba bistvena vrednostna sestavina. Vendar se lahko dodajo druge snovi, potrebne za njihovo izdelavo, če navedene snovi niso uporabljene za namene zamenjave mlečnih sestavin deloma ali v celoti.

1.

Maslo

| 2. | Tričetrtmastno maslo (4) |
| --- | --- |

2.

Tričetrtmastno maslo (4)

| 3. | Polmastno maslo (5) |
| --- | --- |

3.

Polmastno maslo (5)

| 4. | Mlečni namaz X % |
| --- | --- |

4.

Mlečni namaz X %

Izdelek z vsebnostjo mlečne maščobe ne manj kot 80 % vendar manj kot 90 %, najvišjo vsebnostjo vode 16 % in najvišjo vsebnostjo 2 % suhe snovi mleka brez maščobe.

Izdelek z vsebnostjo mlečne maščobe ne manj kot 60 %, vendar ne več kot 62 %.

Izdelek z vsebnostjo mlečne maščobe ne manj kot 39 %, vendar ne več kot 41 %.

Izdelek z naslednjimi vsebnostmi mlečne maščobe:

| — | manj kot 39 %; |
| --- | --- |

—

manj kot 39 %;

| — | več kot 41 %, vendar manj kot 60 %, |
| --- | --- |

—

več kot 41 %, vendar manj kot 60 %,

| — | več kot 62 %, vendar manj kot 80 %. |
| --- | --- |

—

več kot 62 %, vendar manj kot 80 %.

B.   Maščobe

Izdelki v obliki trdne, voljne emulzije, pretežno vrste voda v olju, pridobljenih iz trdnih in/ali tekočih rastlinskih in/ali živalskih maščob primernih za prehrano ljudi, z vsebnostjo mlečne maščobe največ 3 % ali vsebnostjo maščobe.

| 1. | Margarina |
| --- | --- |

1.

Margarina

| 2. | Tričetrtmastna margarina (6) |
| --- | --- |

2.

Tričetrtmastna margarina (6)

| 3. | Polmastna margarina (7) |
| --- | --- |

3.

Polmastna margarina (7)

| 4. | Mastni namazi X % |
| --- | --- |

4.

Mastni namazi X %

Izdelek, pridobljen iz rastlinskih in/ali živalskih maščob z vsebnostjo maščobe ne manj kot 80 %, vendar manj kot 90 %.

Izdelek, pridobljen iz rastlinskih in/ali živalskih maščob z vsebnostjo maščobe ne manj kot 60 % vendar ne več kot 62 %.

Izdelek, pridobljen iz rastlinskih in/ali živalskih maščob, z vsebnostjo maščobe ne manj kot 39 % vendar ne več kot 41 %.

Izdelek, pridobljen iz rastlinskih in/ali živalskih maščob z naslednjo vsebnostjo maščob:

| — | manj kot 39 %; |
| --- | --- |

—

manj kot 39 %;

| — | več kot 41 %, vendar manj kot 60 %, |
| --- | --- |

—

več kot 41 %, vendar manj kot 60 %,

| — | več kot 62 %, vendar manj kot 80 %. |
| --- | --- |

—

več kot 62 %, vendar manj kot 80 %.

C.   Maščobe, sestavljene iz rastlinskih in/ali živalskih proizvodov

Izdelki v obliki trdne, voljne emulzije, pretežno vrste voda v olju, pridobljenih iz trdnih in/ali tekočih rastlinskih in/ali živalskih maščob primernih za prehrano ljudi, z vsebnostjo mlečne maščobe med 10 % in 80 % vsebnosti maščobe.

| 1. | Mešanica |
| --- | --- |

1.

Mešanica

| 2. | Tričetrtmastna mešanica (8) |
| --- | --- |

2.

Tričetrtmastna mešanica (8)

| 3. | Polmastna mešanica (9) |
| --- | --- |

3.

Polmastna mešanica (9)

| 4. | Mešani namaz X % |
| --- | --- |

4.

Mešani namaz X %

Izdelek, pridobljen iz mešanice rastlinskih in/ali živalskih maščob z vsebnostjo maščobe ne manj kot 80 %, vendar manj kot 90 %.

Izdelek, pridobljen iz mešanice rastlinskih in/ali živalskih maščob z vsebnostjo maščobe ne manj kot 60 %, vendar ne več kot 62 %.

Izdelek, pridobljen iz mešanice rastlinskih in/ali živalskih maščob z vsebnostjo maščobe ne manj kot 39 %, vendar ne več kot 41 %.

Izdelek, pridobljen iz zmesi rastlinskih in/ali živalskih maščob z naslednjo vsebnostjo maščob:

| — | manj kot 39 %; |
| --- | --- |

—

manj kot 39 %;

| — | več kot 41 %, vendar manj kot 60 %, |
| --- | --- |

—

več kot 41 %, vendar manj kot 60 %,

| — | več kot 62 %, vendar manj kot 80 %. |
| --- | --- |

—

več kot 62 %, vendar manj kot 80 %.

| Opomba: | Sestavina mlečne maščobe izdelkov iz tega dela se lahko spremeni le s fizikalnimi postopki. |
| --- | --- |

Opomba:

Sestavina mlečne maščobe izdelkov iz tega dela se lahko spremeni le s fizikalnimi postopki.

Del VII.   Opisi in opredelitve oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin

Uporaba poimenovanj in opredelitev oljčnih olj in olj iz oljčnih tropin iz tega dela je obvezna pri trženju zadevnih proizvodov znotraj Unije, in v trgovini s tretjimi državami, če je to skladno z obveznimi mednarodnimi predpisi.

V maloprodaji je dovoljeno tržiti le olja iz točk 1(a) in (b), 3 in 6 tega dela.

(1)   DEVIŠKA OLJČNA OLJA

Olja, pridobljena iz plodov oljk izključno z mehanskimi ali drugimi fizikalnimi sredstvi, ki ne povzročijo sprememb olja, niso bila drugače obdelana, razen oprana, prelita, centrifugirana ali filtrirana, razen olj, pridobljenih z uporabo topil ali pripomočkov s kemičnim ali biokemičnim delovanjem ali s postopkom reesterifikacije ter kakršnih koli mešanic z drugimi vrstami olja.

Deviška oljčna olja so razvrščena in opisana izključno na naslednji način:

(a)   Ekstra deviško oljčno olje

Deviško oljčno olje, ki ima največjo vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, 0,8 g na 100 g in druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

(b)   Deviško oljčno olje

Deviško oljčno olje, ki ima največjo vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, 2 g na 100 g in druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

(c)   Lampantno oljčno olje

Deviško oljčno olje, ki ima vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, več kakor 2 g na 100 g in/ali druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

(2)   RAFINIRANO OLJČNO OLJE

Oljčno olje, pridobljeno z rafiniranjem deviškega oljčnega olja, ki ima vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, več kakor 0,3 g na 100 g in druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

(3)   OLJČNO OLJE – MEŠANICA RAFINIRANEGA OLJČNEGA OLJA IN DEVIŠKIH OLJČNIH OLJ

Oljčno olje, pridobljeno z mešanjem rafiniranega deviškega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja razen oljčnega olja lampante, ki ima vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, največ 1 g na 100 g in druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

(4)   SUROVO OLJE IZ OLJČNIH TROPIN

Olje, ki je pridobljeno iz oljčnih tropin z obdelavo s topili ali fizičnimi sredstvi, ali olje, ki ustreza oljčnemu olju lampante, razen nekaterih opredeljenih značilnosti, in je skladno z drugimi značilnostmi, določenimi za to kategorijo; izključeno je olje, pridobljeno z reesterifikacijo, in mešanice z drugimi vrstami olja.

(5)   RAFINIRANO OLJE IZ OLJČNIH TROPIN

Olje, ki je pridobljeno z rafiniranjem olja iz oljčnih tropin in ima vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, največ 0,3 g na 100 g in druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

(6)   OLJE IZ OLJČNIH TROPIN

Olje, ki je pridobljeno z mešanjem rafiniranega olja iz oljčnih tropin in deviškega oljčnega olja, razen oljčnega olja lampante, in ima vsebnost prostih maščobnih kislin, izraženo kot oleinska kislina, največ 1 g na 100 g in druge značilnosti, ki so skladne z značilnostmi, določenimi za to kategorijo.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(2)  UL L 276, 6.10.1990, str. 40.

(3)  UL L 40, 11.2.1989, str. 34.

(4)  Ustreza "smør 60" v danščini.

(5)  Ustreza "smør 40" v danščini.

(6)  Ustreza "margarine 60" v danščini.

(7)  Ustreza "margarine 60" v danščini.

(8)  Ustreza "blandingsprodukt 60" v danščini.

(9)  Ustreza "blandingsprodukt 40" v danščini.

| Opomba: | Sestavina mlečne maščobe izdelkov iz tega dela se lahko spremeni le s fizikalnimi postopki. |
| --- | --- |

Opomba:

Sestavina mlečne maščobe izdelkov iz tega dela se lahko spremeni le s fizikalnimi postopki.

Sreda, 4. julij 2012Dodatek k Prilogi XII (iz dela II)

Vinorodne cone

Vinorodne cone so:

| (1) | Vinorodna cona A obsega:






  (a) | v Nemčiji: površine, zasajene z vinsko trto, razen tistih, ki so vključene v točko 2(a); |
| --- | --- | --- |

(1)

Vinorodna cona A obsega:

(a)

v Nemčiji: površine, zasajene z vinsko trto, razen tistih, ki so vključene v točko 2(a);

| (b) | v Luksemburgu: vinorodno regijo Luksemburga; |
| --- | --- |

(b)

v Luksemburgu: vinorodno regijo Luksemburga;

| (c) | v Belgiji, na Danskem, Irskem, Nizozemskem, Poljskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu: vinorodna območja teh držav; |
| --- | --- |

(c)

v Belgiji, na Danskem, Irskem, Nizozemskem, Poljskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu: vinorodna območja teh držav;

| (d) | na Češkem: vinorodno regijo dežele Čechy. |
| --- | --- |

(d)

na Češkem: vinorodno regijo dežele Čechy.

| (2) | Vinorodna cona B obsega:






  (a) | v Nemčiji: površine, zasajene z vinsko trto na določenem pridelovalnem območju Baden; |
| --- | --- | --- |

(2)

Vinorodna cona B obsega:

(a)

v Nemčiji: površine, zasajene z vinsko trto na določenem pridelovalnem območju Baden;

| (b) | v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto v departmajih, ki niso navedeni v tej prilogi, in v naslednjih departmajih:






  — | v Alzaciji: Bas-Rhin, Haut-Rhin; |
| --- | --- | --- |

(b)

v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto v departmajih, ki niso navedeni v tej prilogi, in v naslednjih departmajih:

—

v Alzaciji: Bas-Rhin, Haut-Rhin;

| — | v Loreni: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges; |
| --- | --- |

—

v Loreni: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges;

| — | v Šampaniji: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne; |
| --- | --- |

—

v Šampaniji: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne;

| — | v Juri: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône; |
| --- | --- |

—

v Juri: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône;

| — | v Savoji: Savoie, Haute-Savoie, Isère (občina Chapareillan); |
| --- | --- |

—

v Savoji: Savoie, Haute-Savoie, Isère (občina Chapareillan);

| — | v dolini Loare: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne in površine, zasajene z vinsko trto v okrožju Cosne-sur-Loire v departmaju Nièvre; |
| --- | --- |

—

v dolini Loare: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne in površine, zasajene z vinsko trto v okrožju Cosne-sur-Loire v departmaju Nièvre;

| (c) | v Avstriji: avstrijsko vinorodno območje; |
| --- | --- |

(c)

v Avstriji: avstrijsko vinorodno območje;

| (d) | na Češkem: vinorodno regijo dežele Moravske in površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 1(d); |
| --- | --- |

(d)

na Češkem: vinorodno regijo dežele Moravske in površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 1(d);

| (e) | na Slovaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Malokarpatská vinohradnícka oblast, Južnoslovenská vinohradnícka oblast, Nitrianska vinohradnícka oblast, Stredoslovenská vinohradnícka oblast, Východoslovenská vinohradnícka oblast in vinorodna območja, ki niso vključena v točko 3(f); |
| --- | --- |

(e)

na Slovaškem: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Malokarpatská vinohradnícka oblast, Južnoslovenská vinohradnícka oblast, Nitrianska vinohradnícka oblast, Stredoslovenská vinohradnícka oblast, Východoslovenská vinohradnícka oblast in vinorodna območja, ki niso vključena v točko 3(f);

| (f) | v Sloveniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah:






  — | v Podravski regiji: Štajerska Slovenija, Prekmurje; |
| --- | --- | --- |

(f)

v Sloveniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah:

—

v Podravski regiji: Štajerska Slovenija, Prekmurje;

| — | v Posavski regiji: Bizeljsko Sremič, Dolenjska in Bela krajina, ter območja, zasajena z vinsko trto v regijah, ki niso vključena v točko 4(d); |
| --- | --- |

—

v Posavski regiji: Bizeljsko Sremič, Dolenjska in Bela krajina, ter območja, zasajena z vinsko trto v regijah, ki niso vključena v točko 4(d);

| (g) | v Romuniji območje Podișul Transilvaniei. |
| --- | --- |

(g)

v Romuniji območje Podișul Transilvaniei.

| (3) | Vinorodna cona C I obsega:






  (a) | v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto:






  — | v naslednjih departmajih: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (razen občine Chapareillan), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (razen okrožja Cosne-sur-Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Vinorodna cona C I obsega:

(a)

v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto:

—

v naslednjih departmajih: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (razen občine Chapareillan), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (razen okrožja Cosne-sur-Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne;

| — | na območju Valence in Die v departmaju Drôme (razen kantonov Dieulefit, Loriol, Marsanne in Montélimar); |
| --- | --- |

—

na območju Valence in Die v departmaju Drôme (razen kantonov Dieulefit, Loriol, Marsanne in Montélimar);

| — | v okrožju Tournon in v kantonih Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge in Voulte-sur-Rhône v departmaju Ardèche; |
| --- | --- |

—

v okrožju Tournon in v kantonih Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge in Voulte-sur-Rhône v departmaju Ardèche;

| (b) | v Italiji: površine, zasajene z vinsko trto na območju Valle d’Aosta in v pokrajinah Sondrio, Bolzano, Trento in Belluno; |
| --- | --- |

(b)

v Italiji: površine, zasajene z vinsko trto na območju Valle d’Aosta in v pokrajinah Sondrio, Bolzano, Trento in Belluno;

| (c) | v Španiji: območja, zasajena z vinsko trto v provincah A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa in Vizcaya; |
| --- | --- |

(c)

v Španiji: območja, zasajena z vinsko trto v provincah A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa in Vizcaya;

| (d) | na Portugalskem: površine, zasajene z vinsko trto v delu regije Norte z določenim pridelovalnim območjem za "Vinho Verde", pa tudi "Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras" (razen "Freguesias da Carvoeira e Dois Portos"), ki spadajo v "Região viticola da Extremadura"; |
| --- | --- |

(d)

na Portugalskem: površine, zasajene z vinsko trto v delu regije Norte z določenim pridelovalnim območjem za "Vinho Verde", pa tudi "Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras" (razen "Freguesias da Carvoeira e Dois Portos"), ki spadajo v "Região viticola da Extremadura";

| (e) | na Madžarskem: vse površine, zasajene z vinsko trto; |
| --- | --- |

(e)

na Madžarskem: vse površine, zasajene z vinsko trto;

| (f) | na Slovaškem: površine, zasajene z vinsko trto v regiji Tokajská vinohradnícka oblast; |
| --- | --- |

(f)

na Slovaškem: površine, zasajene z vinsko trto v regiji Tokajská vinohradnícka oblast;

| (g) | v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 2(g) ali 4(f). |
| --- | --- |

(g)

v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 2(g) ali 4(f).

| (4) | Vinorodna cona C II obsega:






  (a) | v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto:






  — | v naslednjih departmajih: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (razen kantonov Olette in Arles-sur-Tech), Vaucluse, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Vinorodna cona C II obsega:

(a)

v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto:

—

v naslednjih departmajih: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (razen kantonov Olette in Arles-sur-Tech), Vaucluse,

| — | v delu departmaja Var, na katerega na jugu mejijo severna območja občin Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour in Sainte-Maxime; |
| --- | --- |

—

v delu departmaja Var, na katerega na jugu mejijo severna območja občin Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour in Sainte-Maxime;

| — | v okrožju Nyons in v kantonu Loriol-sur-Drôme v departmaju Drôme, |
| --- | --- |

—

v okrožju Nyons in v kantonu Loriol-sur-Drôme v departmaju Drôme,

| — | v tistih delih departmaja Ardèche, ki niso navedeni v točki 3(a); |
| --- | --- |

—

v tistih delih departmaja Ardèche, ki niso navedeni v točki 3(a);

| (b) | v Italiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih deželah: Abruci, Kampanja, Emilija-Romanja, Furlanija-Julijska krajina, Lacij, Ligurija, Lombardija razen pokrajine Sondrio, Marke, Molise, Piemont, Toskana, Umbrija, Benečija razen pokrajine Belluno, vključno z otoki, ki spadajo k tem deželam, kakor so Elba in drugi otoki toskanskega otočja, Ponziane, Capri in Ischia; |
| --- | --- |

(b)

v Italiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih deželah: Abruci, Kampanja, Emilija-Romanja, Furlanija-Julijska krajina, Lacij, Ligurija, Lombardija razen pokrajine Sondrio, Marke, Molise, Piemont, Toskana, Umbrija, Benečija razen pokrajine Belluno, vključno z otoki, ki spadajo k tem deželam, kakor so Elba in drugi otoki toskanskega otočja, Ponziane, Capri in Ischia;

| (c) | v Španiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih provincah:






  — | Lugo, Orense, Pontevedra, |
| --- | --- | --- |

(c)

v Španiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih provincah:

—

Lugo, Orense, Pontevedra,

| — | Ávila (razen občin v določenem pridelovalnem območju "comarca", Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora, |
| --- | --- |

—

Ávila (razen občin v določenem pridelovalnem območju "comarca", Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,

| — | La Rioja, |
| --- | --- |

—

La Rioja,

| — | Álava, |
| --- | --- |

—

Álava,

| — | Navarra, |
| --- | --- |

—

Navarra,

| — | Huesca, |
| --- | --- |

—

Huesca,

| — | Barcelona, Girona, Lleida, |
| --- | --- |

—

Barcelona, Girona, Lleida,

| — | v tistem delu province Zaragoza, ki leži severno od reke Ebro, |
| --- | --- |

—

v tistem delu province Zaragoza, ki leži severno od reke Ebro,

| — | v občinah province Tarragona, ki so vključene v zaščiteno označbo porekla Penedés, |
| --- | --- |

—

v občinah province Tarragona, ki so vključene v zaščiteno označbo porekla Penedés,

| — | v delu province Tarragona z določenim pridelovalnim območjem "comarca", Conca de Barberá; |
| --- | --- |

—

v delu province Tarragona z določenim pridelovalnim območjem "comarca", Conca de Barberá;

| (d) | v Sloveniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Brda ali Goriška Brda, Vipavska dolina ali Vipava, Kras in Slovenska Istra; |
| --- | --- |

(d)

v Sloveniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Brda ali Goriška Brda, Vipavska dolina ali Vipava, Kras in Slovenska Istra;

| (e) | v Bolgariji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Černomorski Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина); |
| --- | --- |

(e)

v Bolgariji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Černomorski Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);

| (f) | v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah:
  Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului in Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, južna vinska regija, vključno s peščenimi in drugimi ugodnimi območji. |
| --- | --- |

(f)

v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului in Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, južna vinska regija, vključno s peščenimi in drugimi ugodnimi območji.

| (5) | Vinorodna cona C III (a) obsega:






  (a) | v Grčiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih nomoi: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi in otok Thira (Santorini); |
| --- | --- | --- |

(5)

Vinorodna cona C III (a) obsega:

(a)

v Grčiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih nomoi: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi in otok Thira (Santorini);

| (b) | na Cipru: površine, zasajene z vinsko trto na nadmorski višini nad 600 metrov; |
| --- | --- |

(b)

na Cipru: površine, zasajene z vinsko trto na nadmorski višini nad 600 metrov;

| (c) | v Bolgariji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 4(e). |
| --- | --- |

(c)

v Bolgariji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 4(e).

| (6) | Vinorodna cona C III (b) obsega:






  (a) | v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto:






  — | v departmajih Korzike, |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Vinorodna cona C III (b) obsega:

(a)

v Franciji: površine, zasajene z vinsko trto:

—

v departmajih Korzike,

| — | v delu departmaja Var med morjem in mejo občin (ki so vključene) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour in Sainte-Maxime, |
| --- | --- |

—

v delu departmaja Var med morjem in mejo občin (ki so vključene) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour in Sainte-Maxime,

| — | v kantonih Olette in Arles-sur-Tech ter departmaju Pyrénées-Orientales; |
| --- | --- |

—

v kantonih Olette in Arles-sur-Tech ter departmaju Pyrénées-Orientales;

| (b) | v Italiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih deželah: Kalabrija, Bazilikata, Apulija, Sardinija in Sicilija, vključno z otoki, ki spadajo k tem deželam, kakor so Pantelleria in Lipari, Egadi in Pelagi; |
| --- | --- |

(b)

v Italiji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih deželah: Kalabrija, Bazilikata, Apulija, Sardinija in Sicilija, vključno z otoki, ki spadajo k tem deželam, kakor so Pantelleria in Lipari, Egadi in Pelagi;

| (c) | v Grčiji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 5(a); |
| --- | --- |

(c)

v Grčiji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 5(a);

| (d) | v Španiji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 3(c) ali 4(c); |
| --- | --- |

(d)

v Španiji: površine, zasajene z vinsko trto, ki niso vključene v točko 3(c) ali 4(c);

| (e) | na Portugalskem: površine, zasajene z vinsko trto v regijah, ki niso vključene v točko 3(d); |
| --- | --- |

(e)

na Portugalskem: površine, zasajene z vinsko trto v regijah, ki niso vključene v točko 3(d);

| (f) | na Cipru: površine, zasajene z vinsko trto na nadmorski višini do 600 metrov; |
| --- | --- |

(f)

na Cipru: površine, zasajene z vinsko trto na nadmorski višini do 600 metrov;

| (g) | na Malti: površine, zasajene z vinsko trto. |
| --- | --- |

(g)

na Malti: površine, zasajene z vinsko trto.

Razmejitev območij v upravnih enotah v tej prilogi izhaja iz nacionalnih predpisov, veljavnih 15. decembra 1981, za Španijo 1. marca 1986 in za Portugalsko 1. marca 1998.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XIII

Del I

Obogatitev, dokisanje in razkisanje v nekaterih vinorodnih conah

A.   Omejitve za obogatitev

| 1. | Če je to potrebno zaradi podnebnih razmer v nekaterih vinorodnih conah Unije iz Dodatka k Prilogi XII, lahko zadevne države članice dovolijo dodatek k naravnemu volumenskemu deležu alkohola v svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu, pridobljenem iz sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166. |
| --- | --- |

1.

Če je to potrebno zaradi podnebnih razmer v nekaterih vinorodnih conah Unije iz Dodatka k Prilogi XII, lahko zadevne države članice dovolijo dodatek k naravnemu volumenskemu deležu alkohola v svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu, pridobljenem iz sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 166.

| 2. | Povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola se doseže z uporabo enoloških postopkov iz točke B in ne presega naslednjih mejnih vrednosti:






  (a) | 3 vol. % v vinorodni coni A iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- | --- |

2.

Povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola se doseže z uporabo enoloških postopkov iz točke B in ne presega naslednjih mejnih vrednosti:

(a)

3 vol. % v vinorodni coni A iz Dodatka k Prilogi XII;

| (b) | 2 vol. % v vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- |

(b)

2 vol. % v vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII;

| (c) | 1,5 vol. % v vinorodnih conah C iz Dodatka k Prilogi XII. |
| --- | --- |

(c)

1,5 vol. % v vinorodnih conah C iz Dodatka k Prilogi XII.

| 3. | V letih z izjemno neugodnimi vremenskimi razmerami lahko države članice zahtevajo, da se mejne vrednosti iz točke 2 zvišajo za 0,5 %. Komisija v odziv na takšno zahtevo v skladu s pooblastili iz člena 172 v najkrajšem roku sprejme izvedbeni akt. Komisija si prizadeva sprejeti odločitev v štirih tednih po vložitvi zahtevka. |
| --- | --- |

3.

V letih z izjemno neugodnimi vremenskimi razmerami lahko države članice zahtevajo, da se mejne vrednosti iz točke 2 zvišajo za 0,5 %. Komisija v odziv na takšno zahtevo v skladu s pooblastili iz člena 172 v najkrajšem roku sprejme izvedbeni akt. Komisija si prizadeva sprejeti odločitev v štirih tednih po vložitvi zahtevka.

B.   Postopki obogatitve

| 1. | Povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola iz točke A se opravi:






  (a) | za sveže grozdje, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino, ki je še v vrenju, z dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta; |
| --- | --- | --- |

1.

Povečanje naravnega volumenskega deleža alkohola iz točke A se opravi:

(a)

za sveže grozdje, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino, ki je še v vrenju, z dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta;

| (b) | za grozdni mošt z dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali z delnim zgoščevanjem, vključno z obratno osmozo; |
| --- | --- |

(b)

za grozdni mošt z dodajanjem saharoze, zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali z delnim zgoščevanjem, vključno z obratno osmozo;

| (c) | za vina z delnim zgoščevanjem s hlajenjem. |
| --- | --- |

(c)

za vina z delnim zgoščevanjem s hlajenjem.

| 2. | Postopki iz odstavka 1 se med seboj izključujejo, če se vino ali grozdni mošt obogati z zgoščenim grozdnim moštom ali prečiščenim zgoščenim grozdnim moštom in se izplača pomoč v skladu s členom 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

2.

Postopki iz odstavka 1 se med seboj izključujejo, če se vino ali grozdni mošt obogati z zgoščenim grozdnim moštom ali prečiščenim zgoščenim grozdnim moštom in se izplača pomoč v skladu s členom 103y Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| 3. | Dodajanje saharoze iz točk 1(a) in (b) je dovoljeno le s suhim sladkanjem in le v:






  (a) | vinorodni coni A iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- | --- |

3.

Dodajanje saharoze iz točk 1(a) in (b) je dovoljeno le s suhim sladkanjem in le v:

(a)

vinorodni coni A iz Dodatka k Prilogi XII;

| (b) | vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- |

(b)

vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII;

| (c) | vinorodni coni C iz Dodatka k Prilogi XII, |
| --- | --- |

(c)

vinorodni coni C iz Dodatka k Prilogi XII,

z izjemo vinogradov v Italiji, Grčiji, Španiji, na Portugalskem in Cipru ter vinogradov v francoskih departmajih pod pristojnostjo drugostopenjskih sodišč:

| — | Aix-en-Provence, |
| --- | --- |

—

Aix-en-Provence,

| — | Nîmes, |
| --- | --- |

—

Nîmes,

| — | Montpellier, |
| --- | --- |

—

Montpellier,

| — | Toulouse, |
| --- | --- |

—

Toulouse,

| — | Agen, |
| --- | --- |

—

Agen,

| — | Pau, |
| --- | --- |

—

Pau,

| — | Bordeaux, |
| --- | --- |

—

Bordeaux,

| — | Bastia. |
| --- | --- |

—

Bastia.

Vendar lahko nacionalni organi odobrijo obogatitev s suhim slajenjem kot izjemo v navedenih francoskih departmajih. Francija Komisijo in druge države članice nemudoma uradno obvesti o izdaji takšnih dovoljenj.

| 4. | Dodajanje zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ne poveča začetnega volumna svežega zdrozganega grozdja, grozdnega mošta, grozdnega mošta v vrenju ali mladega vina, ki je še v vrenju, za več kakor 11 % v vinorodni coni A, za več kakor 8 % v vinorodni coni B in za več kakor 6,5 % v vinorodni coni C iz Dodatka k Prilogi XII. |
| --- | --- |

4.

Dodajanje zgoščenega grozdnega mošta ali prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ne poveča začetnega volumna svežega zdrozganega grozdja, grozdnega mošta, grozdnega mošta v vrenju ali mladega vina, ki je še v vrenju, za več kakor 11 % v vinorodni coni A, za več kakor 8 % v vinorodni coni B in za več kakor 6,5 % v vinorodni coni C iz Dodatka k Prilogi XII.

| 5. | Zgoščevanje grozdnega mošta ali vina, ki sta bila obdelana s postopki iz točke 1:






  (a) | ne zmanjša volumna teh proizvodov za več kakor 20 %; |
| --- | --- | --- |

5.

Zgoščevanje grozdnega mošta ali vina, ki sta bila obdelana s postopki iz točke 1:

(a)

ne zmanjša volumna teh proizvodov za več kakor 20 %;

| (b) | ne glede na točko A(2)(c), ne poveča naravnega deleža alkohola teh proizvodov za več kakor 2 vol. %. |
| --- | --- |

(b)

ne glede na točko A(2)(c), ne poveča naravnega deleža alkohola teh proizvodov za več kakor 2 vol. %.

| 6. | Postopki iz točk 1 in 5 ne povečajo skupnega volumenskega deleža alkohola v svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu v vrenju ali vinu:






  (a) | v vinorodni coni A iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 11,5 vol. %; |
| --- | --- | --- |

6.

Postopki iz točk 1 in 5 ne povečajo skupnega volumenskega deleža alkohola v svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu v vrenju ali vinu:

(a)

v vinorodni coni A iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 11,5 vol. %;

| (b) | v vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 12 vol. %; |
| --- | --- |

(b)

v vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 12 vol. %;

| (c) | v vinorodni coni C I iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 12,5 vol. %; |
| --- | --- |

(c)

v vinorodni coni C I iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 12,5 vol. %;

| (d) | v vinorodni coni C II iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 13,5 vol. %. ter |
| --- | --- |

(d)

v vinorodni coni C II iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 13,5 vol. %. ter

| (e) | v vinorodni coni C III iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 13,5 vol. %. |
| --- | --- |

(e)

v vinorodni coni C III iz Dodatka k Prilogi XII na več kakor 13,5 vol. %.

| 7. | Z odstopanjem od točke 6 lahko države članice:






  (a) | pri rdečem vinu povečajo skupni delež alkohola v proizvodih iz točke 6 na 12 vol. % v vinorodni coni A in na 12,5 vol. % v vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- | --- |

7.

Z odstopanjem od točke 6 lahko države članice:

(a)

pri rdečem vinu povečajo skupni delež alkohola v proizvodih iz točke 6 na 12 vol. % v vinorodni coni A in na 12,5 vol. % v vinorodni coni B iz Dodatka k Prilogi XII;

| (b) | povečajo skupni volumenski delež alkohola v proizvodih iz točke 6 za proizvodnjo vin z označbo porekla do stopnje, ki jo določijo države članice. |
| --- | --- |

(b)

povečajo skupni volumenski delež alkohola v proizvodih iz točke 6 za proizvodnjo vin z označbo porekla do stopnje, ki jo določijo države članice.

C.   Dokisanje in razkisanje

| 1. | Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu je dovoljeno:






  (a) | razkisanje v vinorodnih conah A, B in C I iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- | --- |

1.

Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu je dovoljeno:

(a)

razkisanje v vinorodnih conah A, B in C I iz Dodatka k Prilogi XII;

| (b) | dokisanje in razkisanje v vinorodnih conah C I, C II in C III (a) iz Dodatka k Prilogi XII brez poseganja v točko 7 tega oddelka ali |
| --- | --- |

(b)

dokisanje in razkisanje v vinorodnih conah C I, C II in C III (a) iz Dodatka k Prilogi XII brez poseganja v točko 7 tega oddelka ali

| (c) | dokisanje v vinorodni coni C III (b) iz Dodatka k Prilogi XII. |
| --- | --- |

(c)

dokisanje v vinorodni coni C III (b) iz Dodatka k Prilogi XII.

| 2. | Proizvodi, razen vina iz točke 1, se lahko dokisajo do vrednosti 1,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi, razen vina iz točke 1, se lahko dokisajo do vrednosti 1,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter.

| 3. | Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 33,3 miliekvivalenta na liter. |
| --- | --- |

3.

Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 33,3 miliekvivalenta na liter.

| 4. | Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 13,3 miliekvivalenta na liter. |
| --- | --- |

4.

Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 13,3 miliekvivalenta na liter.

| 5. | Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa. |
| --- | --- |

5.

Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa.

| 6. | Ne glede na točko 1 lahko v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami države članice odobrijo dokisanje proizvodov iz odstavka 1 v vinorodnih conah A in B, iz Dodatka k Prilogi XII pod pogoji iz točk 2 in 3 tega oddelka. |
| --- | --- |

6.

Ne glede na točko 1 lahko v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami države članice odobrijo dokisanje proizvodov iz odstavka 1 v vinorodnih conah A in B, iz Dodatka k Prilogi XII pod pogoji iz točk 2 in 3 tega oddelka.

| 7. | Dokisanje in obogatitev, razen pri odstopanju, ki ga Komisija sprejme z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), ter dokisanje in razkisanje istega proizvoda se med seboj izključujejo. |
| --- | --- |

7.

Dokisanje in obogatitev, razen pri odstopanju, ki ga Komisija sprejme z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), ter dokisanje in razkisanje istega proizvoda se med seboj izključujejo.

D.   Postopki

| 1. | Razen dokisanja in razkisanja vina niso dovoljeni postopki iz oddelkov B in C, razen če se pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino, ki je še v vrenju, spreminjajo v vino ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi iz člena 1(1)(l), razen penečega vina ali gaziranega penečega vina, v vinorodni coni, v kateri je bilo uporabljeno sveže grozdje potrgano. |
| --- | --- |

1.

Razen dokisanja in razkisanja vina niso dovoljeni postopki iz oddelkov B in C, razen če se pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino, ki je še v vrenju, spreminjajo v vino ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi iz člena 1(1)(l), razen penečega vina ali gaziranega penečega vina, v vinorodni coni, v kateri je bilo uporabljeno sveže grozdje potrgano.

| 2. | Zgoščevanje vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže grozdje potrgano. |
| --- | --- |

2.

Zgoščevanje vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže grozdje potrgano.

| 3. | Dokisanje in razkisanje vin se izvajata le v vinogradniško-vinarskem podjetju in v vinorodni coni, v kateri je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za pridelavo vina. |
| --- | --- |

3.

Dokisanje in razkisanje vin se izvajata le v vinogradniško-vinarskem podjetju in v vinorodni coni, v kateri je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za pridelavo vina.

| 4. | O vsakem postopku iz točk 1, 2 in 3 so uradno obveščeni pristojni organi. Isto velja za količine zgoščenega grozdnega mošta, prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali saharoze, ki jih fizične in pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pridelovalci, polnilci, predelovalci in trgovci, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), imajo pri opravljanjem poklica hkrati na istem mestu kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog. |
| --- | --- |

4.

O vsakem postopku iz točk 1, 2 in 3 so uradno obveščeni pristojni organi. Isto velja za količine zgoščenega grozdnega mošta, prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali saharoze, ki jih fizične in pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pridelovalci, polnilci, predelovalci in trgovci, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), imajo pri opravljanjem poklica hkrati na istem mestu kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog.

| 5. | Vsak postopek iz oddelkov B in C je vpisan v spremni dokument iz člena 306, s katerim se dajo v promet proizvodi, ki so bili obdelani s temi postopki. |
| --- | --- |

5.

Vsak postopek iz oddelkov B in C je vpisan v spremni dokument iz člena 306, s katerim se dajo v promet proizvodi, ki so bili obdelani s temi postopki.

| 6. | Ti postopki se razen pri odstopanjih, ki jih upravičujejo le izjemne vremenske razmere, ne izvajajo:






  (a) | po 1. januarju v vinorodni coni C iz Dodatka k Prilogi XII; |
| --- | --- | --- |

6.

Ti postopki se razen pri odstopanjih, ki jih upravičujejo le izjemne vremenske razmere, ne izvajajo:

(a)

po 1. januarju v vinorodni coni C iz Dodatka k Prilogi XII;

| (b) | po 16. marcu v vinorodnih conah A in B iz Dodatka k Prilogi XII in |
| --- | --- |

(b)

po 16. marcu v vinorodnih conah A in B iz Dodatka k Prilogi XII in

izvajajo se le za proizvode iz grozdja od trgatve neposredno pred temi datumi.

| 7. | Ne glede na točko 6 se lahko zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina izvajajo vse leto. |
| --- | --- |

7.

Ne glede na točko 6 se lahko zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina izvajajo vse leto.

Del II

Omejitve

A.   Splošno

| 1. | Vsi dovoljeni enološki postopki izključujejo dodajanje vode, razen ko to zahteva posebna tehnološka potreba. |
| --- | --- |

1.

Vsi dovoljeni enološki postopki izključujejo dodajanje vode, razen ko to zahteva posebna tehnološka potreba.

| 2. | Vsi dovoljeni enološki postopki izključujejo dodajanje alkohola, razen pri pridobivanju svežega grozdnega mošta, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, likerskem vinu, penečem vinu, vinu, alkoholiziranem za destilacijo, in pri biser vinu. |
| --- | --- |

2.

Vsi dovoljeni enološki postopki izključujejo dodajanje alkohola, razen pri pridobivanju svežega grozdnega mošta, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, likerskem vinu, penečem vinu, vinu, alkoholiziranem za destilacijo, in pri biser vinu.

| 3. | Vino, alkoholizirano za destilacijo, se uporablja samo za destilacijo. |
| --- | --- |

3.

Vino, alkoholizirano za destilacijo, se uporablja samo za destilacijo.

| B. | Sveže grozdje, grozdni mošt in grozdni sok |
| --- | --- |

B.

Sveže grozdje, grozdni mošt in grozdni sok

| 1. | Sveži grozdni mošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, se lahko uporabi le med fazo priprave proizvodov, ki niso uvrščeni v oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29. To ne posega v strožje določbe, ki jih države članice lahko uporabljajo na svojem ozemlju za pripravo proizvodov, ki niso uvrščeni v oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29. |
| --- | --- |

1.

Sveži grozdni mošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, se lahko uporabi le med fazo priprave proizvodov, ki niso uvrščeni v oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29. To ne posega v strožje določbe, ki jih države članice lahko uporabljajo na svojem ozemlju za pripravo proizvodov, ki niso uvrščeni v oznake KN 2204 10, 2204 21 in 2204 29.

| 2. | Grozdni sok in zgoščeni grozdni sok se ne predelujeta v vino ali dodajata vinu. Alkoholno vrenje teh proizvodov je prepovedano na ozemlju Unije. |
| --- | --- |

2.

Grozdni sok in zgoščeni grozdni sok se ne predelujeta v vino ali dodajata vinu. Alkoholno vrenje teh proizvodov je prepovedano na ozemlju Unije.

| 3. | Določbe točk 1 in 2 se ne uporabljajo za proizvode, iz katerih v Združenem kraljestvu, na Irskem in Poljskem pridelujejo proizvode, uvrščene v oznako KN 2206 00, za katere države članice lahko dovolijo uporabo sestavljenega imena, ki vključuje besedo "vino". |
| --- | --- |

3.

Določbe točk 1 in 2 se ne uporabljajo za proizvode, iz katerih v Združenem kraljestvu, na Irskem in Poljskem pridelujejo proizvode, uvrščene v oznako KN 2206 00, za katere države članice lahko dovolijo uporabo sestavljenega imena, ki vključuje besedo "vino".

| 4. | Grozdni mošt iz sušenega grozdja v vrenju se lahko da na trg samo za pridelavo likerskih vin, in sicer samo v vinorodnih regijah, na katerih je bil tak način uporabe tradicionalen 1. januarja 1985, in za pridelavo vina iz prezrelega grozdja. |
| --- | --- |

4.

Grozdni mošt iz sušenega grozdja v vrenju se lahko da na trg samo za pridelavo likerskih vin, in sicer samo v vinorodnih regijah, na katerih je bil tak način uporabe tradicionalen 1. januarja 1985, in za pridelavo vina iz prezrelega grozdja.

| 5. | Razen če ni določeno drugače v skladu s členom 43(2) Pogodbe na podlagi mednarodnih obveznosti Unije, se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju, zgoščeni grozdni mošt, prečiščeni zgoščeni grozdni mošt, grozdni mošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, grozdni sok, zgoščeni grozdni sok in vino ali mešanice teh proizvodov iz tretjih držav na ozemlju Unije ne smejo niti predelati v proizvode iz te priloge niti dodati tem proizvodom. |
| --- | --- |

5.

Razen če ni določeno drugače v skladu s členom 43(2) Pogodbe na podlagi mednarodnih obveznosti Unije, se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju, zgoščeni grozdni mošt, prečiščeni zgoščeni grozdni mošt, grozdni mošt, katerega vrenje je zaustavljeno z dodatkom alkohola, grozdni sok, zgoščeni grozdni sok in vino ali mešanice teh proizvodov iz tretjih držav na ozemlju Unije ne smejo niti predelati v proizvode iz te priloge niti dodati tem proizvodom.

C.   Tipiziranje vin

Razen če ni določeno drugače v skladu s členom 43(2) Pogodbe na podlagi mednarodnih obveznosti Unije, je rezanje vina iz tretje države z vinom Unije in rezanje med vini iz tretjih držav na ozemlju Unije prepovedano.

D.   Stranski proizvodi

| 1. | Čezmerno stiskanje grozdja se prepove. Ob upoštevanju lokalnih in tehničnih razmer države članice določijo najmanjšo količino alkohola, ki jo vsebujejo tropine in droži po stiskanju grozdja.
  Države članice določijo, da količina alkohola v zadevnih stranskih proizvodih znaša vsaj 5 % volumenskega deleža alkohola, ki ga vsebuje pridelano vino. |
| --- | --- |

1.

Čezmerno stiskanje grozdja se prepove. Ob upoštevanju lokalnih in tehničnih razmer države članice določijo najmanjšo količino alkohola, ki jo vsebujejo tropine in droži po stiskanju grozdja.

Države članice določijo, da količina alkohola v zadevnih stranskih proizvodih znaša vsaj 5 % volumenskega deleža alkohola, ki ga vsebuje pridelano vino.

| 2. | Razen alkohola, žganih pijač in piquette se iz vinskih droži ali grozdnih tropin ne pridelujejo niti vina niti druge pijače za neposredno prehrano ljudi. Ležanje vina na vinskih drožeh ali grozdnih tropinah ali stisnjeni aszú pulpi je dovoljeno pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), na območjih, kjer se ti postopki tradicionalno uporabljajo za proizvodnjo "Tokaji fordítás" in "Tokaji máslás" na Madžarskem ter "Tokajský forditáš" in "Tokajský mášláš" na Slovaškem. |
| --- | --- |

2.

Razen alkohola, žganih pijač in piquette se iz vinskih droži ali grozdnih tropin ne pridelujejo niti vina niti druge pijače za neposredno prehrano ljudi. Ležanje vina na vinskih drožeh ali grozdnih tropinah ali stisnjeni aszú pulpi je dovoljeno pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1), na območjih, kjer se ti postopki tradicionalno uporabljajo za proizvodnjo "Tokaji fordítás" in "Tokaji máslás" na Madžarskem ter "Tokajský forditáš" in "Tokajský mášláš" na Slovaškem.

| 3. | Stiskanje vinskih droži in ponovna fermentacija grozdnih tropin za druge namene kot destilacijo ali pridelavo piquette je prepovedano. Filtriranje in centrifugiranje vinskih droži se ne šteje za stiskanje, če so pridobljeni proizvodi primerne pristne trgovske kakovosti. |
| --- | --- |

3.

Stiskanje vinskih droži in ponovna fermentacija grozdnih tropin za druge namene kot destilacijo ali pridelavo piquette je prepovedano. Filtriranje in centrifugiranje vinskih droži se ne šteje za stiskanje, če so pridobljeni proizvodi primerne pristne trgovske kakovosti.

| 4. | Piquette se lahko, kadar njegovo pridelavo dopušča zadevna država članica, uporabi samo za destilacijo ali za lastno porabo v gospodinjstvu pridelovalca vina. |
| --- | --- |

4.

Piquette se lahko, kadar njegovo pridelavo dopušča zadevna država članica, uporabi samo za destilacijo ali za lastno porabo v gospodinjstvu pridelovalca vina.

| 5. | Brez poseganja v možnost držav članic, da sklenejo, da se stranski proizvodi odlagajo s pomočjo destilacije, morajo vse fizične ali pravne osebe ali skupine oseb, ki imajo stranske proizvode, te umakniti pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1). |
| --- | --- |

5.

Brez poseganja v možnost držav članic, da sklenejo, da se stranski proizvodi odlagajo s pomočjo destilacije, morajo vse fizične ali pravne osebe ali skupine oseb, ki imajo stranske proizvode, te umakniti pod pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 162(1).

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XIV

IZČRPEN SEZNAM PRAVIL, KI SE LAHKO V SKLADU S ČLENOM 218 IN ČLENOM 224 RAZŠIRIJO NA PROIZVAJALCE NEČLANE

1.   Pravila o obveščanju o proizvodnji

| (a) | obveščanje o načrtovani pridelavi po proizvodih in, kjer je potrebno, po sortah; |
| --- | --- |

(a)

obveščanje o načrtovani pridelavi po proizvodih in, kjer je potrebno, po sortah;

| (b) | obveščanje o setvi in sajenju; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje o setvi in sajenju;

| (c) | obveščanje o celotnih pridelovalnih površinah po proizvodih oz., če je možno, po sortah; |
| --- | --- |

(c)

obveščanje o celotnih pridelovalnih površinah po proizvodih oz., če je možno, po sortah;

| (d) | obveščanje o načrtovani količini pridelka in predvidenih rokih spravila pridelka po proizvodih oz., če je možno, po sortah; |
| --- | --- |

(d)

obveščanje o načrtovani količini pridelka in predvidenih rokih spravila pridelka po proizvodih oz., če je možno, po sortah;

| (e) | periodično obveščanje o količinah pridelka in razpoložljivih zalogah, po sortah; |
| --- | --- |

(e)

periodično obveščanje o količinah pridelka in razpoložljivih zalogah, po sortah;

| (f) | informacije o skladiščnih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(f)

informacije o skladiščnih zmogljivostih.

2.   Pravila za proizvodnjo

| (a) | izbira semena, ki se uporablja, glede na namen uporabe (sveža poraba/industrijska predelava); |
| --- | --- |

(a)

izbira semena, ki se uporablja, glede na namen uporabe (sveža poraba/industrijska predelava);

| (b) | krčenje sadovnjakov. |
| --- | --- |

(b)

krčenje sadovnjakov.

3.   Pravila trženja

| (a) | določeni datumi začetka spravila pridelkov, časovni razpored trženja; |
| --- | --- |

(a)

določeni datumi začetka spravila pridelkov, časovni razpored trženja;

| (b) | minimalne zahteve glede kakovosti in velikosti; |
| --- | --- |

(b)

minimalne zahteve glede kakovosti in velikosti;

| (c) | priprava, predstavitev, pakiranje in označevanje v prvi fazi trženja; |
| --- | --- |

(c)

priprava, predstavitev, pakiranje in označevanje v prvi fazi trženja;

| (d) | označevanje porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

označevanje porekla proizvoda.

4.   Pravila za varstvo okolja

| (a) | uporaba mineralnih in organskih gnojil; |
| --- | --- |

(a)

uporaba mineralnih in organskih gnojil;

| (b) | uporaba fitofarmacevtskih sredstev in drugih metod zaščite pridelka; |
| --- | --- |

(b)

uporaba fitofarmacevtskih sredstev in drugih metod zaščite pridelka;

| (c) | največje mejne vrednosti ostankov pesticidov in gnojil v sadju in zelenjavi; |
| --- | --- |

(c)

največje mejne vrednosti ostankov pesticidov in gnojil v sadju in zelenjavi;

| (d) | pravila za odstranjevanje/odlaganje stranskih proizvodov in uporabljenega materiala; |
| --- | --- |

(d)

pravila za odstranjevanje/odlaganje stranskih proizvodov in uporabljenega materiala;

| (e) | pravila v zvezi s proizvodi, ki so bili umaknjeni s trga. |
| --- | --- |

(e)

pravila v zvezi s proizvodi, ki so bili umaknjeni s trga.

5.   Pravila o promociji in sporočanju v zvezi s preprečevanjem in obvladovanjem kriz, kot je navedeno v členu 121(2)(c).

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XV

UVOZNE DAJATVE ZA RIŽ IZ ČLENOV 242 IN 244

1.   Uvozne dajatve za oluščeni riž

| (a) | 30 EUR na tono v naslednjih primerih:






  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, ni dosegel letne referenčne količine iz prvega pododstavka člena 242(3), zmanjšane za 15 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

30 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, ni dosegel letne referenčne količine iz prvega pododstavka člena 242(3), zmanjšane za 15 %;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, ni dosegel delne referenčne količine iz drugega pododstavka člena 242(3), zmanjšane za 15 %; |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, ni dosegel delne referenčne količine iz drugega pododstavka člena 242(3), zmanjšane za 15 %;

| (b) | 42,5 EUR na tono v naslednjih primerih:






  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka člena 242(3), zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te letne referenčne količine, povečane za 15 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

42,5 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka člena 242(3), zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te letne referenčne količine, povečane za 15 %;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka člena 242(3), zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te delne referenčne količine, povečane za 15 %; |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka člena 242(3), zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te delne referenčne količine, povečane za 15 %;

| (c) | 65 EUR na tono v naslednjih primerih:






  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka člena 242(3), povečano za 15 %; |
| --- | --- | --- |

(c)

65 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka člena 242(3), povečano za 15 %;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka člena 242(3), povečano za 15 %. |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka člena 242(3), povečano za 15 %.

2.   Uvozne dajatve za brušeni riž

| (a) | 175 EUR na tono v naslednjih primerih:






  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, presega 387 743 ton; |
| --- | --- | --- |

(a)

175 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, presega 387 743 ton;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, presega 182 239 ton; |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, presega 182 239 ton;

| (b) | 145 EUR na tono v naslednjih primerih:






  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, ne presega 387 743 ton; |
| --- | --- | --- |

(b)

145 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, ne presega 387 743 ton;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, ne presega 182 239 ton. |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža, izveden v prvih šestih mesecih tržnega leta, ne presega 182 239 ton.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XVI

SORTE RIŽA BASMATI IZ ČLENA 243

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Tip-3 (Dehradun)

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XVII

SEZNAM BLAGA IZ SEKTORJEV ŽIT, RIŽA, SLADKORJA, MLEKA IN JAJC ZA POTREBE ČLENA 16(a)(ii) IN ZA ODOBRITEV IZVOZNIH NADOMESTIL IZ ODDELKA II POGLAVJA III DELA III

Del I:   Žita

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne: |
| 0403 10 | Jogurt: |
| 0403 10 51 do
  0403 10 99 | Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |
| 0403 90 | Drugo: |
| 0403 90 71 do
  0403 90 99 | Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |
| ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene: |
| 0710 40 00 | Sladka koruza |
| ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo: |
| 0711 90 30 | Sladka koruza |
| ex 1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebuje kakava, razen ekstrakta sladke koreninice iz podštevilke 1704 90 10 |
| 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav |
| ex 1901 | Ekstrakt slada; Prehrambni proizvodi iz moke in drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: |
| 1901 10 00 | Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno |
| 1901 20 00 | Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905 |
| 1901 90 | Drugo: |
| 1901 90 11 do
  1901 90 19 | Ekstrakt slada |
| Drugo: |
| 1901 90 99 | Drugo |
| ex 1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen: |
| Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene: |
| 1902 11 00 | ki vsebujejo jajca |
| 1902 19 | Drugo |
| ex 1902 20 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| Drugo: |
| 1902 20 91 | Kuhane |
| 1902 20 99 | Drugo |
| 1902 30 | Druge testenine |
| 1902 40 | Kuskus |
| 1903 00 00 | Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno |
| 1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |
| 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| ex 2001 | Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini: |
| Drugo: |
| 2001 90 30 | Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba |
| ex 2004 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2004 10 | Krompir: |
| Drugo: |
| 2004 10 91 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| 2004 90 | Druge vrtnine in mešanice vrtnin: |
| 2004 90 10 | Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2005 20 | Krompir: |
| 2005 20 10 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| 2005 80 00 | Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2008 | Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu: |
| Drugo, vključno z mešanicami, razen tistih iz tarifne podštevilke 2008 19: |
| 2008 99 | Drugo: |
| ki ne vsebuje dodanega alkohola: |
| ki ne vsebuje dodanega sladkorja: |
| 2008 99 85 | Koruza, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) |
| 2008 99 91 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba Škrob |
| ex 2101 | Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja, mate čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: |
| 2101 12 | Pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave: |
| 2101 12 98 | Drugo |
| 2101 20 | Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja: |
| 2101 20 98 | Drugo |
| 2101 30 | Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: |
| Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki: |
| 2101 30 19 | Drugo |
| Ekstrakti, esence in koncentrati pražene cikorije in drugi praženi kavni nadomestki: |
| 2101 30 99 | Drugo |
| ex 2102 | Kvas (aktiven ali neaktiven); drugi enocelični organizmi, mrtvi (razen cepiv iz tar. št. 3002); pripravljeni pecilni praški: |
| 2102 10 | Aktivni kvas |
| 2102 10 31 in
  2102 10 39 | Pekovski kvas |
| 2105 00 | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne |
| ex 2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |
| 2106 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 2106 90 92 | ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba |
| 2106 90 98 | Drugo |
| 2202 | Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009 |
| 2205 | Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje |
| ex 2208 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače: |
| 2208 30 | Viski: |
| 2208 30 30 do
  2208 30 88 | razen viski bourbon |
| 2208 50 | Gin in brinjevec |
| 2208 60 | Vodka |
| 2208 70 | Likerji in krepilne pijače |
| 2208 90 | Drugo: |
| Druga žganja in druge žgane pijače v embalaži s prostornino: |
| 2 litra ali manj: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| Drugo: |
| Žganja (razen likerjev): |
| Drugo: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | Drugo |
| 2208 90 69 | Druge alkoholne pijače |
| več kot 2 litra: |
| Žganja (razen likerjev): |
| 2208 90 77 | Drugo |
| 2208 90 78 | Druge alkoholne pijače |
| 2905 43 00 | Manitol |
| 2905 44 | D-glucitol (sorbitol) |
| ex 3302 | Mešanice dišav in mešanice (vključno z alkoholnimi raztopinami) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač: |
| 3302 10 | za uporabo v industriji hrane in pijač: |
| za uporabo v industriji pijač: |
| Preparati, ki vsebujejo arome, značilne za določeno vrsto pijače: |
| Drugo: |
| 3302 10 29 | Drugo |
| 3505 | Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani ali esterificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov |
| ex 3809 | Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranja barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: |
| 3809 10 | Na osnovi škrobnih snovi |
| 3824 60 | Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44 |

Oznaka KN

Opis

ex 0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne:

0403 10

Jogurt:

0403 10 51 do

0403 10 99

Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav

0403 90

Drugo:

0403 90 71 do

0403 90 99

Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav

ex 0710

Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene:

0710 40 00

Sladka koruza

ex 0711

Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo:

0711 90 30

Sladka koruza

ex 1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebuje kakava, razen ekstrakta sladke koreninice iz podštevilke 1704 90 10

1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav

ex 1901

Ekstrakt slada; Prehrambni proizvodi iz moke in drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. % preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

1901 10 00

Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno

1901 20 00

Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905

1901 90

Drugo:

1901 90 11 do

1901 90 19

Ekstrakt slada

Drugo:

1901 90 99

Drugo

ex 1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen:

Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene:

1902 11 00

ki vsebujejo jajca

1902 19

Drugo

ex 1902 20

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

Drugo:

1902 20 91

Kuhane

1902 20 99

Drugo

1902 30

Druge testenine

1902 40

Kuskus

1903 00 00

Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

ex 2001

Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini:

Drugo:

2001 90 30

Sladka koruza (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2004 10

Krompir:

Drugo:

2004 10 91

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

2004 90

Druge vrtnine in mešanice vrtnin:

2004 90 10

Sladka koruza (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2005 20

Krompir:

2005 20 10

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

2005 80 00

Sladka koruza (Zea mays var. saccharata)

ex 2008

Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

Drugo, vključno z mešanicami, razen tistih iz tarifne podštevilke 2008 19:

2008 99

Drugo:

ki ne vsebuje dodanega alkohola:

ki ne vsebuje dodanega sladkorja:

2008 99 85

Koruza, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata)

2008 99 91

Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba Škrob

ex 2101

Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja, mate čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati:

2101 12

Pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave:

2101 12 98

Drugo

2101 20

Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja:

2101 20 98

Drugo

2101 30

Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati:

Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki:

2101 30 19

Drugo

Ekstrakti, esence in koncentrati pražene cikorije in drugi praženi kavni nadomestki:

2101 30 99

Drugo

ex 2102

Kvas (aktiven ali neaktiven); drugi enocelični organizmi, mrtvi (razen cepiv iz tar. št. 3002); pripravljeni pecilni praški:

2102 10

Aktivni kvas

2102 10 31 in

2102 10 39

Pekovski kvas

2105 00

Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne

ex 2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

2106 90

Drugo:

Drugo:

2106 90 92

ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba

2106 90 98

Drugo

2202

Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009

2205

Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje

ex 2208

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače:

2208 30

Viski:

2208 30 30 do

2208 30 88

razen viski bourbon

2208 50

Gin in brinjevec

2208 60

Vodka

2208 70

Likerji in krepilne pijače

2208 90

Drugo:

Druga žganja in druge žgane pijače v embalaži s prostornino:

2 litra ali manj:

2208 90 41

Ouzo

Drugo:

Žganja (razen likerjev):

Drugo:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

Drugo

2208 90 69

Druge alkoholne pijače

več kot 2 litra:

Žganja (razen likerjev):

2208 90 77

Drugo

2208 90 78

Druge alkoholne pijače

2905 43 00

Manitol

2905 44

D-glucitol (sorbitol)

ex 3302

Mešanice dišav in mešanice (vključno z alkoholnimi raztopinami) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač:

3302 10

za uporabo v industriji hrane in pijač:

za uporabo v industriji pijač:

Preparati, ki vsebujejo arome, značilne za določeno vrsto pijače:

Drugo:

3302 10 29

Drugo

3505

Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani ali esterificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov

ex 3809

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranja barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:

3809 10

Na osnovi škrobnih snovi

3824 60

Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44

Del II:   Riž

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne: |
| 0403 10 | Jogurt: |
| 0403 10 51 do
  0403 10 99 | Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |
| 0403 90 | Drugo: |
| 0403 90 71 do
  0403 90 99 | Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |
| ex 1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava: |
| 1704 90 51 do
  1704 90 99 | Drugo |
| ex 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen proizvodov iz tarifnih podštevilk 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 in 1806 90 90 |
| ex 1901 | Ekstrakt slada; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar.št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: |
| 1901 10 00 | Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno |
| 1901 20 00 | Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905 |
| 1901 90 | Drugo: |
| 1901 90 11 do
  1901 90 19 | Ekstrakt slada |
| Drugo: |
| 1901 90 99 | Drugo |
| ex 1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen: |
| 1902 20 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| Drugo |
| 1902 20 91 | Kuhane |
| 1902 20 99 | Drugo |
| 1902 30 | Druge testenine |
| 1902 40 | Kuskus: |
| 1902 40 90 | Drugo |
| 1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu |
| ex 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| 1905 90 20 | Hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| ex 2004 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2004 10 | Krompir: |
| Drugo: |
| 2004 10 91 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| ex 2005 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2005 20 | Krompir: |
| 2005 20 10 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| ex 2101 | Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: |
| 2101 12 | Pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave: |
| 2101 12 98 | Drugo |
| 2101 20 | Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja: |
| 2101 20 98 | Drugo |
| 2105 00 | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne |
| ex 2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |
| 2106 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 2106 90 92 | ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba |
| 2106 90 98 | Drugo |
| ex 3505 | Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani ali esterificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov, razen škrobov iz tarifne podštevilke 3505 10 50 |
| ex 3809 | Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranja barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: |
| 3809 10 | Na osnovi škrobnih snovi |

Oznaka KN

Opis

ex 0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne:

0403 10

Jogurt:

0403 10 51 do

0403 10 99

Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav

0403 90

Drugo:

0403 90 71 do

0403 90 99

Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav

ex 1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava:

1704 90 51 do

1704 90 99

Drugo

ex 1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen proizvodov iz tarifnih podštevilk 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 in 1806 90 90

ex 1901

Ekstrakt slada; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar.št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

1901 10 00

Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno

1901 20 00

Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905

1901 90

Drugo:

1901 90 11 do

1901 90 19

Ekstrakt slada

Drugo:

1901 90 99

Drugo

ex 1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen:

1902 20

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

Drugo

1902 20 91

Kuhane

1902 20 99

Drugo

1902 30

Druge testenine

1902 40

Kuskus:

1902 40 90

Drugo

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

ex 1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

1905 90 20

Hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2004 10

Krompir:

Drugo:

2004 10 91

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2005 20

Krompir:

2005 20 10

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

ex 2101

Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati:

2101 12

Pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave:

2101 12 98

Drugo

2101 20

Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja:

2101 20 98

Drugo

2105 00

Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne

ex 2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

2106 90

Drugo:

Drugo:

2106 90 92

ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba

2106 90 98

Drugo

ex 3505

Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani ali esterificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov, razen škrobov iz tarifne podštevilke 3505 10 50

ex 3809

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranja barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:

3809 10

Na osnovi škrobnih snovi

Del III:   Sladkor

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne: |
| 0403 10 | Jogurt: |
| 0403 10 51 do
  0403 10 99 | Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |
| 0403 90 | Drugo: |
| 0403 90 71 do
  0403 90 99 | Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav |
| ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene: |
| 0710 40 00 | Sladka koruza |
| ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo: |
| 0711 90 | Druge vrtnine; mešanice vrtnin: |
| Vrtnine: |
| 0711 90 30 | Sladka koruza |
| 1702 50 00 | Kemično čista fruktoza |
| ex 1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebuje kakava, razen ekstrakta sladke koreninice iz podštevilke 1704 90 10 |
| 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav |
| ex 1901 | Ekstrakt slada; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar.št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: |
| 1901 10 00 | Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno |
| 1901 20 00 | Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905 |
| 1901 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 1901 90 99 | Drugo |
| ex 1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen: |
| 1902 20 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| Drugo: |
| 1902 20 91 | Kuhane |
| 1902 20 99 | Drugo |
| 1902 30 | Druge testenine |
| 1902 40 | Kuskus: |
| 1902 40 90 | Drugo |
| 1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu |
| ex 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| 1905 10 00 | Hrustljavi kruh |
| 1905 20 | Medenjaki in podobni izdelki |
| 1905 31 | Sladki biskviti |
| 1905 32 | Vaflji in oblati |
| 1905 40 | Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki |
| 1905 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 1905 90 45 | Keksi |
| 1905 90 55 | Ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali soljeni |
| Drugo: |
| 1905 90 60 | z dodanimi sladili |
| 1905 90 90 | Drugo |
| ex 2001 | Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini: |
| 2001 90 | Drugo: |
| 2001 90 30 | Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba |
| ex 2004 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2004 10 | Krompir |
| Drugo |
| 2004 10 91 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| 2004 90 | Druge vrtnine in mešanice vrtnin: |
| 2004 90 10 | Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2005 20 | Krompir: |
| 2005 20 10 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| 2005 80 00 | Sladka koruza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2101 | Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: |
| Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, ali koncentratov ali na osnovi kave: |
| 2101 12 | Pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave: |
| 2101 12 98 | Drugo: |
| 2101 20 | Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja: |
| Pripravki |
| 2101 20 98 | Drugo |
| 2101 30 | Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati: |
| Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki: |
| 2101 30 19 | Drugo |
| Ekstrakti, esence in koncentrati pražene cikorije in drugi praženi kavni nadomestki: |
| 2101 30 99 | Drugo |
| 2105 00 | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne |
| ex 2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |
| ex 2106 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 2106 90 92 | ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba |
| 2106 90 98 | Drugo |
| ex 2202 | Vode, vključno mineralne vode in sodavice, z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili ali aromatizirane, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov, ki se uvrščajo v tarifno številko 2009, razen piva iz slada z volumenskim deležem alkohola, ki ne presega 0,5 vol. % |
| 2205 | Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje |
| ex 2208 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače: |
| 2208 20 | Žganja, dobljena z destilacijo vina iz grozdja ali grozdnih tropin |
| ex 2208 50 | Brinjevec |
| 2208 70 | Likerji in krepilne pijače |
| ex 2208 90 | Drugo: |
| Druga žganja in druge žgane pijače v embalaži s prostornino: |
| 2 litra ali manj: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| Drugo |
| Žganja (razen likerjev): |
| iz sadja |
| 2208 90 45 | Calvados |
| 2208 90 48 | Drugo |
| Drugo: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | Drugo |
| 2208 90 69 | Druge alkoholne pijače |
| več kot 2 litra: |
| Žganja (razen likerjev): |
| 2208 90 71 | iz sadja |
| 2208 90 77 | Drugo |
| 2208 90 78 | Druge alkoholne pijače |
| 2905 43 00 | Manitol |
| 2905 44 | D-glucitol (sorbitol) |
| ex 3302 | Mešanice dišav in mešanice (vključno z alkoholnimi raztopinami) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač: |
| 3302 10 | za uporabo v industriji hrane in pijač |
| za uporabo v industriji pijač: |
| Preparati, ki vsebujejo arome, značilne za določeno vrsto pijače: |
| Drugo (z volumsko vsebnostjo alkohola, ki ne presega 0,5 %) |
| 3302 10 29 | Drugo |
| ex Chapter 38 | Razni kemijski proizvodi: |
| 3824 60 | Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44 |

Oznaka KN

Opis

ex 0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne:

0403 10

Jogurt:

0403 10 51 do

0403 10 99

Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav

0403 90

Drugo:

0403 90 71 do

0403 90 99

Aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav

ex 0710

Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene:

0710 40 00

Sladka koruza

ex 0711

Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo:

0711 90

Druge vrtnine; mešanice vrtnin:

Vrtnine:

0711 90 30

Sladka koruza

1702 50 00

Kemično čista fruktoza

ex 1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebuje kakava, razen ekstrakta sladke koreninice iz podštevilke 1704 90 10

1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav

ex 1901

Ekstrakt slada; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar.št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

1901 10 00

Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno

1901 20 00

Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905

1901 90

Drugo:

Drugo:

1901 90 99

Drugo

ex 1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen:

1902 20

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

Drugo:

1902 20 91

Kuhane

1902 20 99

Drugo

1902 30

Druge testenine

1902 40

Kuskus:

1902 40 90

Drugo

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

ex 1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

1905 10 00

Hrustljavi kruh

1905 20

Medenjaki in podobni izdelki

1905 31

Sladki biskviti

1905 32

Vaflji in oblati

1905 40

Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki

1905 90

Drugo:

Drugo:

1905 90 45

Keksi

1905 90 55

Ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali soljeni

Drugo:

1905 90 60

z dodanimi sladili

1905 90 90

Drugo

ex 2001

Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini:

2001 90

Drugo:

2001 90 30

Sladka koruza (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2004 10

Krompir

Drugo

2004 10 91

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

2004 90

Druge vrtnine in mešanice vrtnin:

2004 90 10

Sladka koruza (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2005 20

Krompir:

2005 20 10

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

2005 80 00

Sladka koruza (Zea mays var. saccharata)

ex 2101

Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali maté čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki in njihovi ekstrakti, esence in koncentrati:

Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, ali koncentratov ali na osnovi kave:

2101 12

Pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi kave:

2101 12 98

Drugo:

2101 20

Ekstrakti, esence ali koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja:

Pripravki

2101 20 98

Drugo

2101 30

Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati:

Pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki:

2101 30 19

Drugo

Ekstrakti, esence in koncentrati pražene cikorije in drugi praženi kavni nadomestki:

2101 30 99

Drugo

2105 00

Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne

ex 2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

ex 2106 90

Drugo:

Drugo:

2106 90 92

ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba

2106 90 98

Drugo

ex 2202

Vode, vključno mineralne vode in sodavice, z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili ali aromatizirane, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov, ki se uvrščajo v tarifno številko 2009, razen piva iz slada z volumenskim deležem alkohola, ki ne presega 0,5 vol. %

2205

Vermut in druga vina iz svežega grozdja, aromatizirana z rastlinami ali sredstvi za aromatiziranje

ex 2208

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače:

2208 20

Žganja, dobljena z destilacijo vina iz grozdja ali grozdnih tropin

ex 2208 50

Brinjevec

2208 70

Likerji in krepilne pijače

ex 2208 90

Drugo:

Druga žganja in druge žgane pijače v embalaži s prostornino:

2 litra ali manj:

2208 90 41

Ouzo

Drugo

Žganja (razen likerjev):

iz sadja

2208 90 45

Calvados

2208 90 48

Drugo

Drugo:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

Drugo

2208 90 69

Druge alkoholne pijače

več kot 2 litra:

Žganja (razen likerjev):

2208 90 71

iz sadja

2208 90 77

Drugo

2208 90 78

Druge alkoholne pijače

2905 43 00

Manitol

2905 44

D-glucitol (sorbitol)

ex 3302

Mešanice dišav in mešanice (vključno z alkoholnimi raztopinami) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač:

3302 10

za uporabo v industriji hrane in pijač

za uporabo v industriji pijač:

Preparati, ki vsebujejo arome, značilne za določeno vrsto pijače:

Drugo (z volumsko vsebnostjo alkohola, ki ne presega 0,5 %)

3302 10 29

Drugo

ex Chapter 38

Razni kemijski proizvodi:

3824 60

Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44

Del IV:   Mleko

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 0405 | Maslo in druge maščobe in olja iz mleka; mlečni namazi: |
| 0405 20 | Mlečni namazi: |
| 0405 20 10 | z vsebnostjo maščob 39 mas. % ali več, vendar manj kot 60 mas. % maščobe |
| 0405 20 30 | z vsebnostjo maščob 60 mas. % ali več, do vključno 75 mas. % maščobe |
| ex 1517 | Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516: |
| 1517 10 | Margarina, razen tekoče margarine: |
| 1517 10 10 | ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob |
| 1517 90 | Drugo: |
| 1517 90 10 | ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob |
| ex 1704 | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava: |
| ex 1704 90 | Drugo, brez ekstrakta sladke koreninice (likviricije), ki vsebuje 10 mas. % ali več saharoze, vendar ne vsebujejo drugih dodatkov |
| ex 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen kakava v prahu, sladkanega samo z dodatkom saharoze iz tarifne podštevilke ex 1806 10 |
| ex 1901 | Ekstrakt slada; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar.št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu: |
| 1901 10 00 | Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno |
| 1901 20 00 | Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905 |
| 1901 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 1901 90 99 | Drugo |
| ex 1902 | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen: |
| Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene: |
| 1902 19 | Drugo |
| 1902 20 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| Drugo: |
| 1902 20 91 | Kuhane |
| 1902 20 99 | Drugo |
| 1902 30 | Druge testenine |
| 1902 40 | Kuskus: |
| 1902 40 90 | Drugo |
| 1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu |
| ex 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| 1905 10 00 | Hrustljavi kruh |
| 1905 20 | Medenjaki in podobni izdelki |
| Sladki biskviti; vaflji in oblati: |
| 1905 31 | Sladki biskviti |
| 1905 32 | Vaflji in oblati |
| 1905 40 | Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki |
| 1905 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 1905 90 45 | Keksi |
| 1905 90 55 | Ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali soljeni |
| Drugo: |
| 1905 90 60 | z dodanimi sladili |
| 1905 90 90 | Drugo |
| ex 2004 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2004 10 | Krompir: |
| Drugo: |
| 2004 10 91 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| ex 2005 | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006: |
| 2005 20 | Krompir: |
| 2005 20 10 | v obliki moke, zdroba ali kosmičev |
| 2105 00 | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne |
| ex 2106 | Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu: |
| 2106 90 | Drugo: |
| Drugo: |
| 2106 90 92 | ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba |
| 2106 90 98 | Drugo |
| ex 2202 | Vode, vključno mineralne vode in sodavice, z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili ali aromatizirane, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov, ki se uvrščajo v tarifno številko 2009: |
| 2202 90 | Drugo: |
| Druge, ki vsebujejo maščobe, pridobljene iz proizvodov iz tarifnih številk 0401 do 0404: |
| 2202 90 91 | manj kot 0,2 mas. % |
| 2202 90 95 | 0,2 mas. % ali več, vendar manj kot 2 mas. % |
| 2202 90 99 | 2 mas. % ali več |
| ex 2208 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače: |
| 2208 70 | Likerji in krepilne pijače |
| 2208 90 | Drugo: |
| Druge žgane in žgane pijače v posodah, ki držijo: |
| 2 litra ali manj: |
| Drugo: |
| 2208 90 69 | Druge žgane pijače |
| več kot 2 litra: |
| 2208 90 78 | Druge žgane pijače |
| ex 3302 | Mešanice dišav in mešanice (vključno z alkoholnimi raztopinami) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač: |
| 3302 10 | za uporabo v industriji hrane in pijač: |
| za uporabo v industriji pijač: |
| Preparati, ki vsebujejo arome, značilne za določeno vrsto pijače: |
| Drugo: |
| 3302 10 29 | Drugo |
| 3501 | Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska lepila |
| ex 3502 | Albumini (vključno koncentrati dveh ali več proteinov iz sirotke z vsebnostjo 80 mas. % ali več proteinov iz sirotke, računano na suho snov), albuminati in drugi albuminski derivati: |
| 3502 20 | Mlečni albumin, vključno koncentrati iz dveh ali več sirotkinih proteinov: |
| Drugo: |
| 3502 20 91 | posušen (na primer v lističih, kosmičih, prahu) |
| 3502 20 99 | Drugo |

Oznaka KN

Opis

ex 0405

Maslo in druge maščobe in olja iz mleka; mlečni namazi:

0405 20

Mlečni namazi:

0405 20 10

z vsebnostjo maščob 39 mas. % ali več, vendar manj kot 60 mas. % maščobe

0405 20 30

z vsebnostjo maščob 60 mas. % ali več, do vključno 75 mas. % maščobe

ex 1517

Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516:

1517 10

Margarina, razen tekoče margarine:

1517 10 10

ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob

1517 90

Drugo:

1517 90 10

ki vsebuje več kot 10 mas. % do vključno 15 mas. % mlečnih maščob

ex 1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava:

ex 1704 90

Drugo, brez ekstrakta sladke koreninice (likviricije), ki vsebuje 10 mas. % ali več saharoze, vendar ne vsebujejo drugih dodatkov

ex 1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav, razen kakava v prahu, sladkanega samo z dodatkom saharoze iz tarifne podštevilke ex 1806 10

ex 1901

Ekstrakt slada; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba in sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tar.št. 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

1901 10 00

Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno

1901 20 00

Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tarifne številke 1905

1901 90

Drugo:

Drugo:

1901 90 99

Drugo

ex 1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus; pripravljen ali nepripravljen:

Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene:

1902 19

Drugo

1902 20

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

Drugo:

1902 20 91

Kuhane

1902 20 99

Drugo

1902 30

Druge testenine

1902 40

Kuskus:

1902 40 90

Drugo

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana, ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

ex 1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

1905 10 00

Hrustljavi kruh

1905 20

Medenjaki in podobni izdelki

Sladki biskviti; vaflji in oblati:

1905 31

Sladki biskviti

1905 32

Vaflji in oblati

1905 40

Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki

1905 90

Drugo:

Drugo:

1905 90 45

Keksi

1905 90 55

Ekstrudirani ali ekspandirani izdelki, aromatizirani ali soljeni

Drugo:

1905 90 60

z dodanimi sladili

1905 90 90

Drugo

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2004 10

Krompir:

Drugo:

2004 10 91

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006:

2005 20

Krompir:

2005 20 10

v obliki moke, zdroba ali kosmičev

2105 00

Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav ali ne

ex 2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu:

2106 90

Drugo:

Drugo:

2106 90 92

ki ne vsebujejo mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba ali, ki vsebujejo manj kot 1,5 mas. % mlečnih maščob, 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, 5 mas. % glukoze ali škroba

2106 90 98

Drugo

ex 2202

Vode, vključno mineralne vode in sodavice, z dodanim sladkorjem ali drugimi sladili ali aromatizirane, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih in zelenjavnih sokov, ki se uvrščajo v tarifno številko 2009:

2202 90

Drugo:

Druge, ki vsebujejo maščobe, pridobljene iz proizvodov iz tarifnih številk 0401 do 0404:

2202 90 91

manj kot 0,2 mas. %

2202 90 95

0,2 mas. % ali več, vendar manj kot 2 mas. %

2202 90 99

2 mas. % ali več

ex 2208

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače:

2208 70

Likerji in krepilne pijače

2208 90

Drugo:

Druge žgane in žgane pijače v posodah, ki držijo:

2 litra ali manj:

Drugo:

2208 90 69

Druge žgane pijače

več kot 2 litra:

2208 90 78

Druge žgane pijače

ex 3302

Mešanice dišav in mešanice (vključno z alkoholnimi raztopinami) na osnovi ene ali več teh snovi, ki se uporabljajo kot surovine v industriji; drugi preparati na osnovi dišav vrst, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač:

3302 10

za uporabo v industriji hrane in pijač:

za uporabo v industriji pijač:

Preparati, ki vsebujejo arome, značilne za določeno vrsto pijače:

Drugo:

3302 10 29

Drugo

3501

Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska lepila

ex 3502

Albumini (vključno koncentrati dveh ali več proteinov iz sirotke z vsebnostjo 80 mas. % ali več proteinov iz sirotke, računano na suho snov), albuminati in drugi albuminski derivati:

3502 20

Mlečni albumin, vključno koncentrati iz dveh ali več sirotkinih proteinov:

Drugo:

3502 20 91

posušen (na primer v lističih, kosmičih, prahu)

3502 20 99

Drugo

Del V:   Jajca

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 0403 10 51 do
  ex 0403 10 99 in
  ex 0403 90 71 do
  ex 0403 90 99 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne: |
| 1806 | Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav |
| ex 1901 | Živila iz blaga pod tarifnimi številkami 0401 do 0404, ki vsebujejo manj kot 5 mas. % kakava, računano na popolnoma razmaščeni osnovi, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu |
| 1902 11 00 | Nekuhane testenine, nepolnjene in ne kako drugače pripravljene, ki vsebujejo jajca |
| ex 1904 | Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žito (razen koruze), v zrnju ali v obliki kosmičev ali drugih oblikah (razen moke, drobljenca in zdroba), predkuhana ali kako drugače pripravljena, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, ki vsebujejo kakav |
| ex 1905 | Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi |
| 1905 20 | Medenjaki in podobni izdelki |
| 1905 31 | Sladki biskviti |
| 1905 32 | Vaflji in oblati |
| 1905 40 | Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki |
| ex 1905 90 | Drugo, razen izdelkov, ki se uvrščajo v tarifne podštevilke 1905 90 10 do 1905 90 30 |
| ex 2105 00 | Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav |
| 2208 | Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače: |
| ex 2208 70 | Likerji |
| 3502 | Albumini (vključno s koncentrati dveh ali več proteinov iz sirotke, z vsebnostjo 80 mas. % ali več proteinov iz sirotke, računano na suho snov), albuminati in drugi albuminski derivati: |
| 3502 11 90 | Drugo, jajčni albumin, posušen |
| 3502 19 90 | Drugo, jajčni albumin |

Oznaka KN

Opis

ex 0403 10 51 do

ex 0403 10 99 in

ex 0403 90 71 do

ex 0403 90 99

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav, koncentrirani ali ne ali, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne:

1806

Čokolada in druga živila, ki vsebujejo kakav

ex 1901

Živila iz blaga pod tarifnimi številkami 0401 do 0404, ki vsebujejo manj kot 5 mas. % kakava, računano na popolnoma razmaščeni osnovi, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu

1902 11 00

Nekuhane testenine, nepolnjene in ne kako drugače pripravljene, ki vsebujejo jajca

ex 1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žito (razen koruze), v zrnju ali v obliki kosmičev ali drugih oblikah (razen moke, drobljenca in zdroba), predkuhana ali kako drugače pripravljena, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu, ki vsebujejo kakav

ex 1905

Kruh, peciva, sladice, piškoti in drugi pekovski izdelki z dodatkom kakava ali brez njega; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni proizvodi

1905 20

Medenjaki in podobni izdelki

1905 31

Sladki biskviti

1905 32

Vaflji in oblati

1905 40

Prepečenec, opečen kruh in podobni opečeni izdelki

ex 1905 90

Drugo, razen izdelkov, ki se uvrščajo v tarifne podštevilke 1905 90 10 do 1905 90 30

ex 2105 00

Sladoled in druge ledene sladice, ki vsebujejo kakav

2208

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge žgane pijače:

ex 2208 70

Likerji

3502

Albumini (vključno s koncentrati dveh ali več proteinov iz sirotke, z vsebnostjo 80 mas. % ali več proteinov iz sirotke, računano na suho snov), albuminati in drugi albuminski derivati:

3502 11 90

Drugo, jajčni albumin, posušen

3502 19 90

Drugo, jajčni albumin

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XVIII

SEZNAM NEKATEREGA BLAGA, KI VSEBUJE SLADKOR, ZA POTREBE ODOBRITVE IZVOZNIH NADOMESTIL IZ ODDELKA II POGLAVJA III DELA III

Seznam izdelkov je v točki (b) dela X Priloge I.

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XIX

| v 1000 EUR |
| --- |
| Proračunsko leto | 2009 | 2010 | od leta 2011 naprej: |
| BG | — | — | — |
| CZ | — | — | — |
| DE | — | — | — |
| EL | — | — | — |
| ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |
| FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |
| IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |
| CY | — | — | — |
| LT | — | — | — |
| LU | — | — | — |
| HU | — | — | — |
| MT | — | — | — |
| AT | — | — | — |
| PT | — | — | — |
| RO | — | — | — |
| SI | — | 1 050 | 1 050 |
| SK | — | — | — |
| UK | 160 | 160 | 160 |

v 1000 EUR

Proračunsko leto

2009

2010

od leta 2011 naprej:

BG

—

—

—

CZ

—

—

—

DE

—

—

—

EL

—

—

—

ES

15 491

30 950

46 441

FR

11 849

23 663

35 512

IT

13 160

26 287

39 447

CY

—

—

—

LT

—

—

—

LU

—

—

—

HU

—

—

—

MT

—

—

—

AT

—

—

—

PT

—

—

—

RO

—

—

—

SI

—

1 050

1 050

SK

—

—

—

UK

160

160

160

Sreda, 4. julij 2012PRILOGA XX

KORELACIJSKA TABELA IZ ČLENA 325(3)

| Uredba (ES) št. 1234/2007 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | — |
| Člen 5 | Člena 4 in 5 |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Člen 14 | — |
| Člen 15 | — |
| Člen 16 | — |
| Člen 17 | — |
| Člen 18(1) do (4) | Člen 14 |
| Člen 18(5) | — |
| Člen 19 | — |
| Člen 20 | — |
| Člen 21 | — |
| Člen 22 | — |
| Člen 23 | — |
| Člen 24 | — |
| Člen 25 | Člen 15 |
| Člen 26 | Člen 16 |
| Člen 27 | Člen 17 |
| Člen 28 | Člen 20 |
| Člen 29 | Člen 21 |
| Člen 30 | — |
| Člen 31 | Člen 22 |
| Člen 32 | Člen 23 |
| Člen 33 | Člen 24 |
| Člen 34 | Člen 25 |
| Člen 35 | — |
| Člen 36 | — |
| Člen 37 | Člen 26 |
| Člen 38 | Člen 27 |
| Člen 39 | Člen 28 |
| Člen 40 | Člen 29 |
| Člen 41 | Člen 30 |
| Člen 42 | Člen 34 |
| Člen 43(a) do (f), (i), (j) in (l) | Členi 31, 32 in 33 |
| Člen 43(k) | Člen 30(1) |
| Člen 43(g) in (h) | Člen 80 |
| Člen 43(m) | Člena 35 in 36 |
| Člen 44 | Člen 37 |
| Člen 45 | Člen 38 |
| Člen 46 | Člen 39 |
| Člen 47 | Člen 40 |
| Člen 48 | Člen 41 |
| Člen 49 | Člen 42 |
| Člen 50 | Člen 43 |
| Člen 51 | Člen 44 |
| Člen 52 | Člen 45 |
| Člen 52a | — |
| Člen 53 | Člen 46 |
| Člen 54 | Člena 47 in 48 |
| Člen 55 | Člen 49 |
| Člen 56 | Člen 50 |
| Člen 57 | Člen 51 |
| Člen 58 | — |
| Člen 59(1), prvi stavek | Člen 52 |
| Člen 59(1), drugi stavek in (2) | — |
| Člen 60(1) do (3) | Člen 53 |
| člen 60(4) | — |
| Člen 61 | Člen 54 |
| Člen 62 | Člen 55 |
| Člen 63 | Člen 56 |
| Člen 64 | Člen 57 |
| Člen 65 | Člen 58 |
| Člen 66(1) | Člen 59(1) |
| Člen 66(2) | Člen 59(2) |
| Člen 66(3) | Člen 59(3) |
| Člen 66(4) | — |
| Člen 66(5) | Člen 59(4) |
| | Člen 59(5) |
| Člen 67 | Člen 60 |
| Člen 68 | Člen 61 |
| Člen 69 | Člen 62(1) in (2) |
| | Člen 62(3) |
| Člen 70(1) do (5), prvi pododstavek | Člen 63 |
| Člen 70(5), zadnji pododstavek | — |
| Člen 71 | Člen 64 |
| Člen 72 | Člen 65 |
| Člen 73 | Člen 66 |
| Člen 74 | Člen 67 |
| Člen 75 | Člen 68 |
| Člen 76 | Člen 69 |
| Člen 77 | Člen 70 |
| Člen 78 | Člen 71 |
| Člen 79 | Člen 72 |
| Člen 80 | Člen 73(1) |
| Člen 81 | Člen 74 |
| Člen 82, prvi pododstavek | Člen 75 |
| Člen 82, drugi pododstavek | Člen 81(i) |
| Člen 83(1) do (3) | Člen 76 |
| Člen 83(4) | Člen 81(d) |
| Člen 84 | Člen 77 |
| Člen 84a | [Člen 325(2)] |
| Člen 85(a), (b) in (c) | Člena 78 in 79 |
| Člen 85(d) | — |
| | Člen 80 |
| | Člen 81 |
| Člen 85a | Člen 82 |
| Člen 85b | Člen 83 |
| Člen 85c | Člen 84 |
| Člen 85d | Člen 85 |
| Člen 85e | Člena 86 in 87 |
| Člen 85f | Člen 88 |
| Člen 85g | Člen 89 |
| Člen 85h | Člen 90 |
| Člen 85i | Člen 91 |
| Člen 85j | Člen 92 |
| Člen 85k | Člen 93 |
| Člen 85l | Člen 94 |
| Člen 85m | Člen 95 |
| Člen 85n | Člena 96 in 97 |
| Členi 85o do 85x | [Člen 325(2)] |
| Členi 86 do 90 | [Člen 325(2)] |
| Členi 91 do 95 | [Člen 325(2)] |
| Člen 95a | [Člen 325(2)] |
| Člen 96 | — |
| Člen 97 | Člen 99 |
| Člen 98 | Člen 100 |
| Člen 99 | Členi 101, 103 in 104 |
| Člen 100 | Členi 102, 103 in 104 |
| Člen 101 | — |
| Člen 102 | Členi 108, 109 in 110 |
| Člen 102a | Členi 111, 112 in 113 |
| Člen 103 | Členi 114, 115 in 116 |
| Člen 103a | Členi 117, 118 in 119 |
| Člen 103b | Člen 120 |
| Člen 103c | Člen 121 |
| Člen 103d | Člen 122 |
| Člen 103e | Člen 123 |
| Člen 103f | Člen 124 |
| Člen 103g | Člen 125 |
| Člen 103ga | Člen 128 |
| Člen 103h(a) do (i) | Člena 126 in 127 |
| Člen 103h(f) | Člena 129 in 130 |
| Člen 103i | Člen 131 |
| Člen 103j | Člen 132 |
| Člen 103k | Člen 133 |
| Člen 103l | Člen 134 |
| Člen 103m | Člen 135 |
| Člen 103n | Člen 136 |
| Člen 103o | Člen 137 |
| Člen 103p | Člen 138 |
| Člen 103q | Člen 139 |
| Člen 103r | Člen 140 |
| Člen 103s | Člen 141 |
| Člen 103t | Člen 142 |
| Člen 103u | Člen 143 |
| Člen 103v | Člen 144 |
| Členi 103w do 103y | [Člen 325(2)] |
| Člen 103z | Člen 145 |
| Člen 103za | Člena 146 in 147 |
| Člen 104 | — |
| Člen 105 | Člen 148 |
| Člen 106 | Člen 149 |
| Člen 107 | Člen 150 |
| Člen 108 | Člen 151 |
| Člen 109 | Člen 152 |
| Člen 110 | Člena 153 in 154 |
| Člen 111 | Člen 155(1), (2) in (4) |
| [Uredba Sveta (EGS) št. 922/72] | Člen 155(3) |
| Člen 112 | Člena 156 in 157 |
| Člen 113(1) | Člena 162(1) in (2) ter 172(d) |
| Člen 113(2)(a) | Člen 162(3) |
| Člen 113(2)(b) | Člen 162(2) |
| Člen 113(3), prvi pododstavek | Člen 161 |
| Člen 113(3), drugi pododstavek | Člen 171 |
| Člen 113a | [Člen 325(2)] |
| Člen 113b(1) | Člen 163(1) v povezavi s Prilogo XII, del I |
| Člen 113b(2) | Priloga XII, del I(II)(4) |
| Člen 113c | Člen 98 |
| Člen 113d(1), prvi pododstavek | Člen 163(2) |
| Člen 113d(1), drugi pododstavek | Priloga XII, del II(1), peti pododstavek |
| Člen 113d(2) | Člen 163(3) |
| Člen 113d(3) | Člen 167 |
| Člen 114 | [Člen 325(2)] |
| Člen 115 | [Člen 325(2)] |
| Člen 116 | [Člen 325(2)] |
| Člen 117(1) do (4) | [Člen 325(2)] |
| Člen 117(5) | Člen 162(1) |
| Člen 118 | Člen 163(2) v povezavi s Prilogo XII, del VII, prvi in drugi pododstavek |
| Člen 118a | Člen 173 |
| Člen 118b | Člen 174 |
| Člen 118c | Člen 175 |
| Člen 118d | Člen 176 |
| Člen 118e | Člen 177 |
| Člen 118f | Člen 178 |
| Člen 118g | Člen 179 |
| Člen 118h | Člen 180 |
| Člen 118i | Člen 181 |
| Člen 118j | Člen 182 |
| Člen 118k | Člen 183 |
| Člen 118l | Člen 184 |
| Člen 118m | Člen 185 |
| Člen 118n | Člen 186 |
| Člen 118o | Člen 187 |
| Člen 118p | Člen 188 |
| Člen 118q | Člen 189 |
| Člen 118r | Člen 190 |
| Člen 118s | Člen 191 |
| Člen 118t | Člen 192 |
| Člen 118u | Člen 196 |
| Člen 118v | Člen 197 |
| Člen 118w | Člen 201 |
| Člen 118x | Člen 202 |
| Člen 118y | Člen 203 |
| Člen 118z | Člen 204 |
| Člen 118za | Člen 205 |
| Člen 118zb | Člen 206 |
| Člen 119 | Člen 105(1) |
| Člen 120 | Člena 162(2)(e) in (g) ter 172(d) |
| Člen 120a | Člen 166 |
| Člen 120b | — |
| Člen 120c | Člen 165(2) |
| Člen 120d | Člen 168(2) |
| Člen 120e(1) | Člena 162(2)(g) in (n) ter 172(d) |
| Člen 120e(2) | Člen 168(3) |
| Člen 120f | Člen 165(3) |
| Člen 120g | Člena 165(1) in 172(d) |
| Člen 121(a)(i) | Člena 162(1) in 172(d) |
| Člen 121(a)(ii) | Člena 162(2)(d) in 172(d) |
| Člen 121(a)(iii) | Člena 161 in 169 |
| Člen 121(a)(iv) | Člena 163(2) in 172(d) |
| Člen 121(b)(i) | Člen 172(b) in (c) |
| Člen 121(b)(ii) | Člena 163(3) ter 172(b) in (c) |
| Člen 121(c)(i) | Člen 172(b) in (c) |
| Člen 121(c)(ii) | Člen 172(d) |
| Člen 121(c)(iii) | Člen 172(d) |
| Člen 121(c) (iv) | Člena 162(2)(u) in 172(d) |
| Člen 121(d)(i) | Člena 162(2)(a) in 172(d) |
| Člen 121(d)(ii) | Člena 162(2)(k) in 172(d) |
| Člen 121(d)(iii) | Člena 162(2)(e) in 172(d) |
| Člen 121(d)(iv) | Člena 162(2)(b) in 172(d) |
| Člen 121(d)(v) | Člena 162(2)(d) in 172(d) |
| Člen 121(d)(vi) | Člena 179 in 172(i) |
| Člen 121(d)(vii) | Člena 162(2)(g) in 172(d) |
| Člen 121(e)(i) | Člena 162(2)(a) in 172(d) |
| Člen 121(e)(ii) | Člena 162(2)(a) in 172(d) |
| Člen 121(e)(iii) | Člena 162(2)(b) in 172(d) |
| Člen 121(e)(iv) | Člena 162(2)(d) in (p) ter 172(d) |
| Člen 121(e)(v) | Člena 162(2)(d), (g) in (i) ter 172(d) |
| Člen 121(e)(vi) | Člena 162(1) in (2)(s) ter 172(d) |
| Člen 121(e)(vii) | Člena 162(2)(m) in (n) ter 172(d) |
| Člen 121(f)(i) | Člena 162(2)(a) in 172(d) |
| Člen 121(f)(ii) | Člena 162(2)(a) in 172(d) |
| Člen 121(f)(iii) | Členi 162(2)(d), 169 in 172(d) |
| Člen 121(f)(iv) | Člena 162(2)(p) in 172(d) |
| Člen 121(f)(v) | Člena 162(2)(o) in 172(d) |
| Člen 121(f)(vi) | Člena 162(2)(u) in 172(d) |
| Člen 121(f)(vii) | Člena 162(2)(p) in 172(d) |
| Člen 121(g) | Člena 162(2)(e) in 172(d) |
| Člen 121(h) | Člen 172(d) |
| Člen 121(i) | Člena 106 in 107 |
| Člen 121(j)(i) | Člena 162(2)(d) in 172(d) |
| Člen 121(j)(ii) | Člena 169 in 172(d) |
| Člen 121(k) | Členi 193, 194 in 195 |
| Člen 121(l) | Členi 198, 199 in 200 |
| Člen 121(m) | Člena 207 in 208 |
| Člen 121(2) | Člena 162(3) ter 172(b) in (c) |
| Člen 121(3) | Člena 162(2)(g) in 172(d) |
| Člen 121(4)(a) | — |
| Člen 121(4)(b) | Člen 162(2)(g) in (n) |
| Člen 121(4)(c) | Člen 162(2)(g) in (n) |
| Člen 121(4)(d) | Člen 162(2)(h) |
| Člen 121(4)(e) | Člen 162(2)(f) |
| Člen 121(4)(f) | Člen 162(2)(g) |
| Člen 121(4)(g) | Člen 162(2)(s) |
| Člen 122 | Člen 209 |
| | Člen 209(a)(iv) |
| Člen 123 | Člen 210(1),(2) in (3) |
| | Člen 210(4) |
| Člen 124 | Člen 211 |
| Člen 125 | Člen 212 |
| Člen 125a | Člen 213 |
| Člen 125b | Člen 214 |
| Člen 125c | Člen 215 |
| Člen 125d | Člen 216 |
| Člen 125e | Člen 217 |
| Člen 125f | Člen 218 |
| Člen 125g | Člen 219 |
| Člen 125h | Člen 220 |
| Člen 125i | Člen 221 |
| Člen 125j | Člen 222 |
| Člen 125k | Člen 223 |
| Člen 125l | Člen 224 |
| Člen 125m | Člen 225 |
| Člen 125n | Člen 226 |
| Člen 125o | Člen 227 |
| Člen 126 | Člen 228 |
| | Člen 229 |
| Člen 127 | Člen 230 |
| Člen 128 | Člen 231 |
| Člen 129 | Člen 232 |
| Člen 130 | Člen 233 |
| Člen 131 | Člen 234 |
| Člen 132 | Člen 235 |
| Člen 133 | Člen 236 |
| Člen 133a | Člen 237 |
| Člen 134 | Člena 238 in 239 |
| Člen 135 | Člen 240 |
| Člen 136 | Člen 241 |
| Člen 137 | Člen 242 |
| Člen 138 | Člen 243 |
| Člen 139 | Člen 244 |
| Člen 140 | Člen 245 |
| Člen 140a | Člen 246 |
| Člen 141 | Člen 247 |
| Člen 142 | Člen 248 |
| Člen 143 | Člena 249 in 250 |
| Člen 144 | Člen 251 |
| Člen 145 | Člen 254(1)(a) |
| Člen 146 | Člen 252 |
| Člen 147 | — |
| Člen 148 | Členi 253, 254 in 255 |
| Člen 149 | Člen 256 |
| Člen 150 | Člen 257 |
| Člen 151 | Člen 258 |
| Člen 152 | Člen 259 |
| Člen 153(1), (2) in (3) | Člen 260 |
| Člen 153(4) | — |
| Člen 154 | — |
| Člen 155 | — |
| Člen 156 | Člena 261 in 262 |
| Člen 157 | Člen 263 |
| Člen 158 | Člen 264 |
| Člen 158a | Člena 170 in 172 |
| Člen 159 | Člen 265 |
| Člen 160 | Člen 266 |
| Člen 161 | Členi 267, 268, 269 in 270 |
| Člen 162 | Člen 271 |
| Člen 163 | Člen 272 |
| Člen 164(1) in (2) | Člen 273 |
| Člen 164(3) in (4) | [Člen 43(3) Uredbe] |
| Člen 165 | [Člen 43(3) Uredbe] |
| Člen 166 | [Člen 43(3) Uredbe] |
| Člen 167 | Člen 274 |
| Člen 168 | Člen 275 |
| Člen 169 | Člen 276 |
| Člen 170 | Člena 277 in 278 |
| Člen 171 | Člen 279 |
| Člen 172 | Člen 280 |
| Člen 173 | Člen 281 |
| Člen 174 | Člen 282 |
| Člen 175 | Člen 283 |
| Člen 176 | Člen 284 |
| Člen 176a | Člen 285 |
| Člen 177 | Člen 286 |
| | Člen 287 |
| Člen 178 | Člen 288 |
| Člen 179 | Člen 289 |
| Člen 180 | Člen 290 |
| Člen 181 | Člen 291(1) |
| Člen 182(1) | Člen 292 |
| Člen 182(2) | — |
| Člen 182(3) | Člen 293 |
| Člen 182(4) | Člen 294 |
| Člen 182(5) | Člen 295 |
| Člen 182(6) | Člen 296 |
| Člen 182(7) | Člen 291(2) |
| Člen 182a | Člen 297 |
| Člen 183 | Člen 309 |
| | Člen 310 |
| | Člen 311 |
| Člen 184 | Člen 302(1) do (7) |
| | Člen 302(8) |
| Člen 185 | Člen 303 |
| Člen 185a | Člen 304 |
| Člen 185b | Člen 305 |
| Člen 185c | Člen 306 |
| Člen 185d | Člen 307 |
| Člen 186 | Člen 298 |
| Člen 187 | Člen 299 |
| Člen 188 | Člena 300 in 301 |
| Člen 188a(1),(2), (5), (6) in (7) | Člen 302 |
| Člen 188a(3) in (4) | [Člen 325(2)] |
| Člen 189 | Člen 312 |
| Člen 190 | Člen 313 |
| Člen 190a | Člen 314 |
| Člen 191 | Člen 315 |
| Člen 192 | Člen 316 |
| Člen 193 | Člen 317 |
| Člen 194 | Člen 318 |
| Člen 194a | Člen 319 |
| | Člen 320 |
| | Člen 321 |
| | Člen 322 |
| Člen 195 | Člen 323 |
| Člen 196 | Člen 324 |
| Člen 197 | — |
| Člen 198 | — |
| Člen 199 | — |
| Člen 200 | — |
| Člen 201 | Člen 325 |
| | Člen 326 |
| Člen 202 | — |
| Člen 203 | — |
| Člen 203a | Člen 327 |
| Člen 203b | Člen 328 |
| Člen 204 | Člen 329 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga III |
| Priloga IV | Priloga IV |
| Priloga V | Priloga V |
| Priloga VI | Priloga VI |
| Priloga VII | — |
| Priloga VIIa | — |
| Priloga VIIb | — |
| Priloga VIIc | — |
| Priloga VIII | Priloga VII |
| Priloga IX | Priloga VIII |
| Priloga X | Priloga IX |
| Priloga Xa | — |
| Priloga Xb | Priloga X |
| Priloga Xc | Priloga XIX |
| Priloga Xd | — |
| Priloga Xe | — |
| Priloga XI | — |
| | Priloga XI |
| Priloga XIa(I) | Priloga XII, del I(I), prvi pododstavek |
| Priloga XIa(II), prvi pododstavek | Priloga XII, del I(I), drugi pododstavek |
| Priloga XIa(II), drugi pododstavek | — |
| Priloga XIa(III)(1) | Priloga XII, prvi pododstavek |
| Priloga XIa(III)(2) | Priloga XII, del II(1) |
| Priloga XIa(III)(3) | Priloga XII, del II(2) |
| Priloga XIa(III)(4) | Priloga XII, del II(3) |
| Priloga XIa((IV) do (IX) | [Člen 325(2)] |
| Priloga XIb | Priloga XII, del II |
| Dodatek k Prilogi XIb | Dodatek k Prilogi XII, del II |
| Priloga XII(I) | — |
| Priloga XII(II)(1) | Priloga XII, del III(1) |
| Priloga XII(II)(2) | Priloga XII, del III(2) |
| Priloga XII(II)(3) | Priloga XII, del III(3) |
| Priloga XII(II)(4) | Priloga XII, del III(4) |
| Priloga XII(III)(1) | Priloga XII, del III(5) |
| Priloga XII(III)(2) | Priloga XII, del III(6) |
| Priloga XII(IV)(1) | Člen 172(b) in (c) |
| Priloga XII(IV)(2) | [Člen 325(2)] |
| Priloga XIII(I) | Priloga XII, del IV(I) |
| Priloga XIII(II) | Priloga XII, del IV(II) |
| Priloga XIII(III) | Priloga XII, del IV(III) |
| Priloga XIII(IV) | Člena 161 in 163(2) |
| Priloga XIII(V) | — |
| Priloga XIII(VI), prvi pododstavek | — |
| Priloga XIII(VI), drugi pododstavek | [Člen 325(2)] |
| Priloga XIV(A) | Členi 162(1), (2)(b) in (d), 169 ter 172(d) |
| Priloga XIV(B)(I)(1) | Priloga XII, del V(I) |
| Priloga XIV(B)(I)(2) in (3) | Člena 162(1) in 172(d) |
| Priloga XIV(B)(II) | Priloga XII, del V(II) |
| Priloga XIV (B)(III) in (C) | [Člen 325(2)] |
| Priloga XV(I)(1) | Priloga XII, del VI, prvi pododstavek |
| Priloga XV(I)(2), prvi in drugi pododstavek | Priloga XII, del VI, drugi in tretji pododstavek |
| Priloga XV(I)(2), tretji pododstavek | Priloga XII, del VI, šesti pododstavek |
| Priloga XV(II),(III) in (VI) | [Člen 325(2)] |
| Priloga XV(IV)(1) | Člen 168(1) |
| Priloga XV(IV)(2) in (3) | [Člen 325(2)] |
| Priloga XV(V) | Člena 161 in 163(2) |
| Priloga XV(VI) | [Člen 325(2)] |
| Dodatek k Prilogi XV | Priloga XII, del VI, sedmi pododstavek |
| Priloga XVa | Priloga XIII, del I |
| Priloga XVb | Priloga XIII, del II |
| Priloga XVI | Priloga XII, del VII |
| Priloga XVIa | Priloga XIV |
| Priloga XVII | Priloga XV |
| Priloga XVIII | Priloga XVI |
| Priloga XIX | — |
| Priloga XX | Priloga XVII |
| Priloga XXI | Priloga XVIII |
| Priloga XXII | — |
| | Priloga XX |

Uredba (ES) št. 1234/2007

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

—

Člen 5

Člena 4 in 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 13

Člen 13

Člen 14

—

Člen 15

—

Člen 16

—

Člen 17

—

Člen 18(1) do (4)

Člen 14

Člen 18(5)

—

Člen 19

—

Člen 20

—

Člen 21

—

Člen 22

—

Člen 23

—

Člen 24

—

Člen 25

Člen 15

Člen 26

Člen 16

Člen 27

Člen 17

Člen 28

Člen 20

Člen 29

Člen 21

Člen 30

—

Člen 31

Člen 22

Člen 32

Člen 23

Člen 33

Člen 24

Člen 34

Člen 25

Člen 35

—

Člen 36

—

Člen 37

Člen 26

Člen 38

Člen 27

Člen 39

Člen 28

Člen 40

Člen 29

Člen 41

Člen 30

Člen 42

Člen 34

Člen 43(a) do (f), (i), (j) in (l)

Členi 31, 32 in 33

Člen 43(k)

Člen 30(1)

Člen 43(g) in (h)

Člen 80

Člen 43(m)

Člena 35 in 36

Člen 44

Člen 37

Člen 45

Člen 38

Člen 46

Člen 39

Člen 47

Člen 40

Člen 48

Člen 41

Člen 49

Člen 42

Člen 50

Člen 43

Člen 51

Člen 44

Člen 52

Člen 45

Člen 52a

—

Člen 53

Člen 46

Člen 54

Člena 47 in 48

Člen 55

Člen 49

Člen 56

Člen 50

Člen 57

Člen 51

Člen 58

—

Člen 59(1), prvi stavek

Člen 52

Člen 59(1), drugi stavek in (2)

—

Člen 60(1) do (3)

Člen 53

člen 60(4)

—

Člen 61

Člen 54

Člen 62

Člen 55

Člen 63

Člen 56

Člen 64

Člen 57

Člen 65

Člen 58

Člen 66(1)

Člen 59(1)

Člen 66(2)

Člen 59(2)

Člen 66(3)

Člen 59(3)

Člen 66(4)

—

Člen 66(5)

Člen 59(4)

Člen 59(5)

Člen 67

Člen 60

Člen 68

Člen 61

Člen 69

Člen 62(1) in (2)

Člen 62(3)

Člen 70(1) do (5), prvi pododstavek

Člen 63

Člen 70(5), zadnji pododstavek

—

Člen 71

Člen 64

Člen 72

Člen 65

Člen 73

Člen 66

Člen 74

Člen 67

Člen 75

Člen 68

Člen 76

Člen 69

Člen 77

Člen 70

Člen 78

Člen 71

Člen 79

Člen 72

Člen 80

Člen 73(1)

Člen 81

Člen 74

Člen 82, prvi pododstavek

Člen 75

Člen 82, drugi pododstavek

Člen 81(i)

Člen 83(1) do (3)

Člen 76

Člen 83(4)

Člen 81(d)

Člen 84

Člen 77

Člen 84a

[Člen 325(2)]

Člen 85(a), (b) in (c)

Člena 78 in 79

Člen 85(d)

—

Člen 80

Člen 81

Člen 85a

Člen 82

Člen 85b

Člen 83

Člen 85c

Člen 84

Člen 85d

Člen 85

Člen 85e

Člena 86 in 87

Člen 85f

Člen 88

Člen 85g

Člen 89

Člen 85h

Člen 90

Člen 85i

Člen 91

Člen 85j

Člen 92

Člen 85k

Člen 93

Člen 85l

Člen 94

Člen 85m

Člen 95

Člen 85n

Člena 96 in 97

Členi 85o do 85x

[Člen 325(2)]

Členi 86 do 90

[Člen 325(2)]

Členi 91 do 95

[Člen 325(2)]

Člen 95a

[Člen 325(2)]

Člen 96

—

Člen 97

Člen 99

Člen 98

Člen 100

Člen 99

Členi 101, 103 in 104

Člen 100

Členi 102, 103 in 104

Člen 101

—

Člen 102

Členi 108, 109 in 110

Člen 102a

Členi 111, 112 in 113

Člen 103

Členi 114, 115 in 116

Člen 103a

Členi 117, 118 in 119

Člen 103b

Člen 120

Člen 103c

Člen 121

Člen 103d

Člen 122

Člen 103e

Člen 123

Člen 103f

Člen 124

Člen 103g

Člen 125

Člen 103ga

Člen 128

Člen 103h(a) do (i)

Člena 126 in 127

Člen 103h(f)

Člena 129 in 130

Člen 103i

Člen 131

Člen 103j

Člen 132

Člen 103k

Člen 133

Člen 103l

Člen 134

Člen 103m

Člen 135

Člen 103n

Člen 136

Člen 103o

Člen 137

Člen 103p

Člen 138

Člen 103q

Člen 139

Člen 103r

Člen 140

Člen 103s

Člen 141

Člen 103t

Člen 142

Člen 103u

Člen 143

Člen 103v

Člen 144

Členi 103w do 103y

[Člen 325(2)]

Člen 103z

Člen 145

Člen 103za

Člena 146 in 147

Člen 104

—

Člen 105

Člen 148

Člen 106

Člen 149

Člen 107

Člen 150

Člen 108

Člen 151

Člen 109

Člen 152

Člen 110

Člena 153 in 154

Člen 111

Člen 155(1), (2) in (4)

[Uredba Sveta (EGS) št. 922/72]

Člen 155(3)

Člen 112

Člena 156 in 157

Člen 113(1)

Člena 162(1) in (2) ter 172(d)

Člen 113(2)(a)

Člen 162(3)

Člen 113(2)(b)

Člen 162(2)

Člen 113(3), prvi pododstavek

Člen 161

Člen 113(3), drugi pododstavek

Člen 171

Člen 113a

[Člen 325(2)]

Člen 113b(1)

Člen 163(1) v povezavi s Prilogo XII, del I

Člen 113b(2)

Priloga XII, del I(II)(4)

Člen 113c

Člen 98

Člen 113d(1), prvi pododstavek

Člen 163(2)

Člen 113d(1), drugi pododstavek

Priloga XII, del II(1), peti pododstavek

Člen 113d(2)

Člen 163(3)

Člen 113d(3)

Člen 167

Člen 114

[Člen 325(2)]

Člen 115

[Člen 325(2)]

Člen 116

[Člen 325(2)]

Člen 117(1) do (4)

[Člen 325(2)]

Člen 117(5)

Člen 162(1)

Člen 118

Člen 163(2) v povezavi s Prilogo XII, del VII, prvi in drugi pododstavek

Člen 118a

Člen 173

Člen 118b

Člen 174

Člen 118c

Člen 175

Člen 118d

Člen 176

Člen 118e

Člen 177

Člen 118f

Člen 178

Člen 118g

Člen 179

Člen 118h

Člen 180

Člen 118i

Člen 181

Člen 118j

Člen 182

Člen 118k

Člen 183

Člen 118l

Člen 184

Člen 118m

Člen 185

Člen 118n

Člen 186

Člen 118o

Člen 187

Člen 118p

Člen 188

Člen 118q

Člen 189

Člen 118r

Člen 190

Člen 118s

Člen 191

Člen 118t

Člen 192

Člen 118u

Člen 196

Člen 118v

Člen 197

Člen 118w

Člen 201

Člen 118x

Člen 202

Člen 118y

Člen 203

Člen 118z

Člen 204

Člen 118za

Člen 205

Člen 118zb

Člen 206

Člen 119

Člen 105(1)

Člen 120

Člena 162(2)(e) in (g) ter 172(d)

Člen 120a

Člen 166

Člen 120b

—

Člen 120c

Člen 165(2)

Člen 120d

Člen 168(2)

Člen 120e(1)

Člena 162(2)(g) in (n) ter 172(d)

Člen 120e(2)

Člen 168(3)

Člen 120f

Člen 165(3)

Člen 120g

Člena 165(1) in 172(d)

Člen 121(a)(i)

Člena 162(1) in 172(d)

Člen 121(a)(ii)

Člena 162(2)(d) in 172(d)

Člen 121(a)(iii)

Člena 161 in 169

Člen 121(a)(iv)

Člena 163(2) in 172(d)

Člen 121(b)(i)

Člen 172(b) in (c)

Člen 121(b)(ii)

Člena 163(3) ter 172(b) in (c)

Člen 121(c)(i)

Člen 172(b) in (c)

Člen 121(c)(ii)

Člen 172(d)

Člen 121(c)(iii)

Člen 172(d)

Člen 121(c) (iv)

Člena 162(2)(u) in 172(d)

Člen 121(d)(i)

Člena 162(2)(a) in 172(d)

Člen 121(d)(ii)

Člena 162(2)(k) in 172(d)

Člen 121(d)(iii)

Člena 162(2)(e) in 172(d)

Člen 121(d)(iv)

Člena 162(2)(b) in 172(d)

Člen 121(d)(v)

Člena 162(2)(d) in 172(d)

Člen 121(d)(vi)

Člena 179 in 172(i)

Člen 121(d)(vii)

Člena 162(2)(g) in 172(d)

Člen 121(e)(i)

Člena 162(2)(a) in 172(d)

Člen 121(e)(ii)

Člena 162(2)(a) in 172(d)

Člen 121(e)(iii)

Člena 162(2)(b) in 172(d)

Člen 121(e)(iv)

Člena 162(2)(d) in (p) ter 172(d)

Člen 121(e)(v)

Člena 162(2)(d), (g) in (i) ter 172(d)

Člen 121(e)(vi)

Člena 162(1) in (2)(s) ter 172(d)

Člen 121(e)(vii)

Člena 162(2)(m) in (n) ter 172(d)

Člen 121(f)(i)

Člena 162(2)(a) in 172(d)

Člen 121(f)(ii)

Člena 162(2)(a) in 172(d)

Člen 121(f)(iii)

Členi 162(2)(d), 169 in 172(d)

Člen 121(f)(iv)

Člena 162(2)(p) in 172(d)

Člen 121(f)(v)

Člena 162(2)(o) in 172(d)

Člen 121(f)(vi)

Člena 162(2)(u) in 172(d)

Člen 121(f)(vii)

Člena 162(2)(p) in 172(d)

Člen 121(g)

Člena 162(2)(e) in 172(d)

Člen 121(h)

Člen 172(d)

Člen 121(i)

Člena 106 in 107

Člen 121(j)(i)

Člena 162(2)(d) in 172(d)

Člen 121(j)(ii)

Člena 169 in 172(d)

Člen 121(k)

Členi 193, 194 in 195

Člen 121(l)

Členi 198, 199 in 200

Člen 121(m)

Člena 207 in 208

Člen 121(2)

Člena 162(3) ter 172(b) in (c)

Člen 121(3)

Člena 162(2)(g) in 172(d)

Člen 121(4)(a)

—

Člen 121(4)(b)

Člen 162(2)(g) in (n)

Člen 121(4)(c)

Člen 162(2)(g) in (n)

Člen 121(4)(d)

Člen 162(2)(h)

Člen 121(4)(e)

Člen 162(2)(f)

Člen 121(4)(f)

Člen 162(2)(g)

Člen 121(4)(g)

Člen 162(2)(s)

Člen 122

Člen 209

Člen 209(a)(iv)

Člen 123

Člen 210(1),(2) in (3)

Člen 210(4)

Člen 124

Člen 211

Člen 125

Člen 212

Člen 125a

Člen 213

Člen 125b

Člen 214

Člen 125c

Člen 215

Člen 125d

Člen 216

Člen 125e

Člen 217

Člen 125f

Člen 218

Člen 125g

Člen 219

Člen 125h

Člen 220

Člen 125i

Člen 221

Člen 125j

Člen 222

Člen 125k

Člen 223

Člen 125l

Člen 224

Člen 125m

Člen 225

Člen 125n

Člen 226

Člen 125o

Člen 227

Člen 126

Člen 228

Člen 229

Člen 127

Člen 230

Člen 128

Člen 231

Člen 129

Člen 232

Člen 130

Člen 233

Člen 131

Člen 234

Člen 132

Člen 235

Člen 133

Člen 236

Člen 133a

Člen 237

Člen 134

Člena 238 in 239

Člen 135

Člen 240

Člen 136

Člen 241

Člen 137

Člen 242

Člen 138

Člen 243

Člen 139

Člen 244

Člen 140

Člen 245

Člen 140a

Člen 246

Člen 141

Člen 247

Člen 142

Člen 248

Člen 143

Člena 249 in 250

Člen 144

Člen 251

Člen 145

Člen 254(1)(a)

Člen 146

Člen 252

Člen 147

—

Člen 148

Členi 253, 254 in 255

Člen 149

Člen 256

Člen 150

Člen 257

Člen 151

Člen 258

Člen 152

Člen 259

Člen 153(1), (2) in (3)

Člen 260

Člen 153(4)

—

Člen 154

—

Člen 155

—

Člen 156

Člena 261 in 262

Člen 157

Člen 263

Člen 158

Člen 264

Člen 158a

Člena 170 in 172

Člen 159

Člen 265

Člen 160

Člen 266

Člen 161

Členi 267, 268, 269 in 270

Člen 162

Člen 271

Člen 163

Člen 272

Člen 164(1) in (2)

Člen 273

Člen 164(3) in (4)

[Člen 43(3) Uredbe]

Člen 165

[Člen 43(3) Uredbe]

Člen 166

[Člen 43(3) Uredbe]

Člen 167

Člen 274

Člen 168

Člen 275

Člen 169

Člen 276

Člen 170

Člena 277 in 278

Člen 171

Člen 279

Člen 172

Člen 280

Člen 173

Člen 281

Člen 174

Člen 282

Člen 175

Člen 283

Člen 176

Člen 284

Člen 176a

Člen 285

Člen 177

Člen 286

Člen 287

Člen 178

Člen 288

Člen 179

Člen 289

Člen 180

Člen 290

Člen 181

Člen 291(1)

Člen 182(1)

Člen 292

Člen 182(2)

—

Člen 182(3)

Člen 293

Člen 182(4)

Člen 294

Člen 182(5)

Člen 295

Člen 182(6)

Člen 296

Člen 182(7)

Člen 291(2)

Člen 182a

Člen 297

Člen 183

Člen 309

Člen 310

Člen 311

Člen 184

Člen 302(1) do (7)

Člen 302(8)

Člen 185

Člen 303

Člen 185a

Člen 304

Člen 185b

Člen 305

Člen 185c

Člen 306

Člen 185d

Člen 307

Člen 186

Člen 298

Člen 187

Člen 299

Člen 188

Člena 300 in 301

Člen 188a(1),(2), (5), (6) in (7)

Člen 302

Člen 188a(3) in (4)

[Člen 325(2)]

Člen 189

Člen 312

Člen 190

Člen 313

Člen 190a

Člen 314

Člen 191

Člen 315

Člen 192

Člen 316

Člen 193

Člen 317

Člen 194

Člen 318

Člen 194a

Člen 319

Člen 320

Člen 321

Člen 322

Člen 195

Člen 323

Člen 196

Člen 324

Člen 197

—

Člen 198

—

Člen 199

—

Člen 200

—

Člen 201

Člen 325

Člen 326

Člen 202

—

Člen 203

—

Člen 203a

Člen 327

Člen 203b

Člen 328

Člen 204

Člen 329

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

Priloga IV

Priloga IV

Priloga V

Priloga V

Priloga VI

Priloga VI

Priloga VII

—

Priloga VIIa

—

Priloga VIIb

—

Priloga VIIc

—

Priloga VIII

Priloga VII

Priloga IX

Priloga VIII

Priloga X

Priloga IX

Priloga Xa

—

Priloga Xb

Priloga X

Priloga Xc

Priloga XIX

Priloga Xd

—

Priloga Xe

—

Priloga XI

—

Priloga XI

Priloga XIa(I)

Priloga XII, del I(I), prvi pododstavek

Priloga XIa(II), prvi pododstavek

Priloga XII, del I(I), drugi pododstavek

Priloga XIa(II), drugi pododstavek

—

Priloga XIa(III)(1)

Priloga XII, prvi pododstavek

Priloga XIa(III)(2)

Priloga XII, del II(1)

Priloga XIa(III)(3)

Priloga XII, del II(2)

Priloga XIa(III)(4)

Priloga XII, del II(3)

Priloga XIa((IV) do (IX)

[Člen 325(2)]

Priloga XIb

Priloga XII, del II

Dodatek k Prilogi XIb

Dodatek k Prilogi XII, del II

Priloga XII(I)

—

Priloga XII(II)(1)

Priloga XII, del III(1)

Priloga XII(II)(2)

Priloga XII, del III(2)

Priloga XII(II)(3)

Priloga XII, del III(3)

Priloga XII(II)(4)

Priloga XII, del III(4)

Priloga XII(III)(1)

Priloga XII, del III(5)

Priloga XII(III)(2)

Priloga XII, del III(6)

Priloga XII(IV)(1)

Člen 172(b) in (c)

Priloga XII(IV)(2)

[Člen 325(2)]

Priloga XIII(I)

Priloga XII, del IV(I)

Priloga XIII(II)

Priloga XII, del IV(II)

Priloga XIII(III)

Priloga XII, del IV(III)

Priloga XIII(IV)

Člena 161 in 163(2)

Priloga XIII(V)

—

Priloga XIII(VI), prvi pododstavek

—

Priloga XIII(VI), drugi pododstavek

[Člen 325(2)]

Priloga XIV(A)

Členi 162(1), (2)(b) in (d), 169 ter 172(d)

Priloga XIV(B)(I)(1)

Priloga XII, del V(I)

Priloga XIV(B)(I)(2) in (3)

Člena 162(1) in 172(d)

Priloga XIV(B)(II)

Priloga XII, del V(II)

Priloga XIV (B)(III) in (C)

[Člen 325(2)]

Priloga XV(I)(1)

Priloga XII, del VI, prvi pododstavek

Priloga XV(I)(2), prvi in drugi pododstavek

Priloga XII, del VI, drugi in tretji pododstavek

Priloga XV(I)(2), tretji pododstavek

Priloga XII, del VI, šesti pododstavek

Priloga XV(II),(III) in (VI)

[Člen 325(2)]

Priloga XV(IV)(1)

Člen 168(1)

Priloga XV(IV)(2) in (3)

[Člen 325(2)]

Priloga XV(V)

Člena 161 in 163(2)

Priloga XV(VI)

[Člen 325(2)]

Dodatek k Prilogi XV

Priloga XII, del VI, sedmi pododstavek

Priloga XVa

Priloga XIII, del I

Priloga XVb

Priloga XIII, del II

Priloga XVI

Priloga XII, del VII

Priloga XVIa

Priloga XIV

Priloga XVII

Priloga XV

Priloga XVIII

Priloga XVI

Priloga XIX

—

Priloga XX

Priloga XVII

Priloga XXI

Priloga XVIII

Priloga XXII

—

Priloga XX

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/519 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/519

---

Sreda, 4. julij 2012Financiranje skupne kmetijske politike ***I

P7_TA(2012)0281

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

2013/C 349 E/26

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0745), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0745),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0429/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0429/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil poljski senat in v katerem trdi, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ga je v okviru Protokola št. 2 predložil poljski senat in v katerem trdi, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju drugih prispevkov v zvezi z osnutkom zakonodajnega akta, ki so jih predložili italijanski senat, portugalski parlament in romunska poslanska zbornica, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih prispevkov v zvezi z osnutkom zakonodajnega akta, ki so jih predložili italijanski senat, portugalski parlament in romunska poslanska zbornica,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1);

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0209/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 124.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2010)0365

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 (3) daje Komisiji pooblastila za sprejetje podrobnih pravil za izvajanje navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 (3) daje Komisiji pooblastila za sprejetje podrobnih pravil za izvajanje navedene uredbe.

| (2) | Pooblastila, podeljena Komisiji na podlagi Uredbe (ES) št. 1290/2005, je treba po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: PDEU). |
| --- | --- |

(2)

Pooblastila, podeljena Komisiji na podlagi Uredbe (ES) št. 1290/2005, je treba po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: PDEU).

| (3) | Komisija mora imeti pooblastila za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni deli Uredbe (ES) št. 1290/2005. Treba je opredeliti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki za to pooblastilo veljajo.

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 1290/2005, bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvami ali spremembami nekaterih nebistvenih elementov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisija mora imeti pooblastila za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni deli Uredbe (ES) št. 1290/2005. Treba je opredeliti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki za to pooblastilo veljajo.

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 1290/2005, bi bilo treba v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvami ali spremembami nekaterih nebistvenih elementov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1]

| (4) | Da se zagotovi enotna uporaba

  bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 1290/2005
  ,

  v vseh državah članicah, mora imeti Komisija možnost, da sprejme izvedbene akte v skladu s členom 291 Pogodbe

  je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  . Komisija bi morala te izvedbene akte sprejeti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. xxx/xxx Evropskega parlamenta in Sveta o

  Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (4). [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi enotna uporaba

  bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 1290/2005
  ,

  v vseh državah članicah, mora imeti Komisija možnost, da sprejme izvedbene akte v skladu s členom 291 Pogodbe

  je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  . Komisija bi morala te izvedbene akte sprejeti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. xxx/xxx Evropskega parlamenta in Sveta o

  Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (4). [Sprememba 2]

| (5) | V navedeno uredbo je treba vključiti nekatere določbe o financiranju skupne kmetijske politike, ki jih je Komisija pred tem sprejela v okviru pooblastil, podeljenih z Uredbo (ES) št. 1290/2005. Te določbe se nanašajo na pravila o razporeditvi nekaterih zneskov, ki so prejemki, ki se vplačajo v proračun Unije in so evidentirani na računih, ki se vodijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 883/2006 z dne 21. junija 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc plačilnih agencij, izjavami o izdatkih in prejemkih ter pogojih za povračila izdatkov v okviru EKJS in EKSRP (5). |
| --- | --- |

(5)

V navedeno uredbo je treba vključiti nekatere določbe o financiranju skupne kmetijske politike, ki jih je Komisija pred tem sprejela v okviru pooblastil, podeljenih z Uredbo (ES) št. 1290/2005. Te določbe se nanašajo na pravila o razporeditvi nekaterih zneskov, ki so prejemki, ki se vplačajo v proračun Unije in so evidentirani na računih, ki se vodijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 883/2006 z dne 21. junija 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc plačilnih agencij, izjavami o izdatkih in prejemkih ter pogojih za povračila izdatkov v okviru EKJS in EKSRP (5).

| (6) | Glede na izkušnje, pridobljene pri uporabi pravil o odhodkih, financiranih iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), je treba del določb o financiranju ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 165/94 z dne 24. januarja 1994 o sofinanciranju kontrol z daljinskim zaznavanjem s strani Skupnosti (6) in Uredbi Sveta (ES) št. 78/2008 z dne 21. januarja 2008 o ukrepih, ki jih mora Komisija sprejeti v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ki je bila uvedena v okviru skupne kmetijske politike, za obdobje 2008–2013 (7), vključiti v Uredbo (ES) št. 1290/2005. Zato je treba razveljaviti uredbi (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008. Vendar je treba predvideti nadaljevanje uporabe člena o poročilu, ki ga mora predložiti Komisija. |
| --- | --- |

(6)

Glede na izkušnje, pridobljene pri uporabi pravil o odhodkih, financiranih iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), je treba del določb o financiranju ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 165/94 z dne 24. januarja 1994 o sofinanciranju kontrol z daljinskim zaznavanjem s strani Skupnosti (6) in Uredbi Sveta (ES) št. 78/2008 z dne 21. januarja 2008 o ukrepih, ki jih mora Komisija sprejeti v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ki je bila uvedena v okviru skupne kmetijske politike, za obdobje 2008–2013 (7), vključiti v Uredbo (ES) št. 1290/2005. Zato je treba razveljaviti uredbi (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008. Vendar je treba predvideti nadaljevanje uporabe člena o poročilu, ki ga mora predložiti Komisija.

| (7) | Cilj ukrepov, ki jih Komisija sprejme v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov s strani Komisije je zagotoviti sredstva za upravljanje in nadzor kmetijskih trgov. Da se zagotovi upoštevanje tega cilja, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede pogojev in postopkov pridobivanja rezultatov daljinskega zaznavanja ter dajanja teh rezultatov na voljo državam članicam. |
| --- | --- |

(7)

Cilj ukrepov, ki jih Komisija sprejme v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov s strani Komisije je zagotoviti sredstva za upravljanje in nadzor kmetijskih trgov. Da se zagotovi upoštevanje tega cilja, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede pogojev in postopkov pridobivanja rezultatov daljinskega zaznavanja ter dajanja teh rezultatov na voljo državam članicam.

| (8) | Da se zagotovi enotno delovanje usklajevalnih organov držav članic iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1290/2005, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede podrobnih pravil delovanja teh organov in zlasti glede sporočanja podatkov Komisiji. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi enotno delovanje usklajevalnih organov držav članic iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1290/2005, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede podrobnih pravil delovanja teh organov in zlasti glede sporočanja podatkov Komisiji.

| (9) | Da se Komisiji omogoči, da potrdi načrt financiranja vsakega programa razvoja podeželja in določi morebitne prilagoditve tega načrta, mora imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede pogojev o vsebini in prilagoditvi načrta financiranja. |
| --- | --- |

(9)

Da se Komisiji omogoči, da potrdi načrt financiranja vsakega programa razvoja podeželja in določi morebitne prilagoditve tega načrta, mora imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede pogojev o vsebini in prilagoditvi načrta financiranja.

| (10) | Podatki, ki jih države članice sporočajo Komisiji, morajo tej omogočiti neposredno in kar se da učinkovito uporabo poslanih podatkov za vodenje računov EKJS in EKSRP in s tem povezanih plačil ter dokončanje postopkov potrditve obračunov in potrditve skladnosti. Komisija mora imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede izjave o odhodkih, letnih računovodskih izkazov, izjave o zanesljivosti, izjave v zvezi z javnim skladiščenjem, informacijskih sistemov za izmenjavo podatkov in dokumentov ter pravil za njihovo shranjevanje. |
| --- | --- |

(10)

Podatki, ki jih države članice sporočajo Komisiji, morajo tej omogočiti neposredno in kar se da učinkovito uporabo poslanih podatkov za vodenje računov EKJS in EKSRP in s tem povezanih plačil ter dokončanje postopkov potrditve obračunov in potrditve skladnosti. Komisija mora imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede izjave o odhodkih, letnih računovodskih izkazov, izjave o zanesljivosti, izjave v zvezi z javnim skladiščenjem, informacijskih sistemov za izmenjavo podatkov in dokumentov ter pravil za njihovo shranjevanje.

| (11) | Obveznosti v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc plačilnih agencij se nanašajo na podrobne podatke, potrebne za upravljanje in nadzor skladov. Da bi države članice in plačilne agencije lahko spoštovale to obveznost v skladu z usklajenimi pravili, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede obračunavanja intervencijskih ukrepov javnega skladiščenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (8), ter drugih izdatkov, ki jih financirata EKJS in EKSRP, iz Uredbe (ES) št. 883/2006. |
| --- | --- |

(11)

Obveznosti v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc plačilnih agencij se nanašajo na podrobne podatke, potrebne za upravljanje in nadzor skladov. Da bi države članice in plačilne agencije lahko spoštovale to obveznost v skladu z usklajenimi pravili, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede obračunavanja intervencijskih ukrepov javnega skladiščenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (8), ter drugih izdatkov, ki jih financirata EKJS in EKSRP, iz Uredbe (ES) št. 883/2006.

| (12) | Zaradi učinkovitega upravljanja finančnih tokov, predvsem ker države članice zberejo finančna sredstva za kritje potrebnih odhodkov, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede dajanja finančnih sredstev na voljo državam članicam ob upoštevanju posebnega načina upravljanja EKJS in EKSRP. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi učinkovitega upravljanja finančnih tokov, predvsem ker države članice zberejo finančna sredstva za kritje potrebnih odhodkov, mora Komisija imeti pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov glede dajanja finančnih sredstev na voljo državam članicam ob upoštevanju posebnega načina upravljanja EKJS in EKSRP.

| (13) | Ob tej spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005, katere namen je navedeno uredbo uskladiti s postopki iz Lizbonske pogodbe, je treba posodobiti nekatere določbe v nekaterih jezikovnih različicah, da bodo prilagojene terminologiji, uporabljeni v Pogodbi. |
| --- | --- |

(13)

Ob tej spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005, katere namen je navedeno uredbo uskladiti s postopki iz Lizbonske pogodbe, je treba posodobiti nekatere določbe v nekaterih jezikovnih različicah, da bodo prilagojene terminologiji, uporabljeni v Pogodbi.

| (14) | Uredbo (ES) št. 1290/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Uredbo (ES) št. 1290/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1290/2005 se spremeni:

| (1) | Člen 3 se spremeni:






  (a) | V odstavku 2 se vstavi naslednja točka:






  „(ea) | do 31. decembra 2013 ukrepe, ki jih Komisija sprejme v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja in katerih cilj je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Člen 3 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se vstavi naslednja točka:

„(ea)

do 31. decembra 2013 ukrepe, ki jih Komisija sprejme v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja in katerih cilj je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov;“

| (b) | V odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ustrezne dajatve in stroške izračuna in določi Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek).“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ustrezne dajatve in stroške izračuna in določi Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek).“

| (2) | V členu 5 se vstavi naslednja točka:






  „(aa) | pridobitev za nadzor potrebnih satelitskih posnetkov s strani Komisije, katerih seznam se določi z vsako državo članico v skladu s specifikacijami, ki jih določi ta država, da jih bo Komisija uporabljala ali da bodo brezplačno izročeni nadzornim organom ali izvajalcem storitev, ki jih pooblastijo ti organi, hkrati pa ostane njihova lastnica, ter delo za izpopolnitev tehnike in delovnih metod na področju nadzora kmetijskih zemljišč z daljinskim zaznavanjem;“ |
| --- | --- | --- |

(2)

V členu 5 se vstavi naslednja točka:

„(aa)

pridobitev za nadzor potrebnih satelitskih posnetkov s strani Komisije, katerih seznam se določi z vsako državo članico v skladu s specifikacijami, ki jih določi ta država, da jih bo Komisija uporabljala ali da bodo brezplačno izročeni nadzornim organom ali izvajalcem storitev, ki jih pooblastijo ti organi, hkrati pa ostane njihova lastnica, ter delo za izpopolnitev tehnike in delovnih metod na področju nadzora kmetijskih zemljišč z daljinskim zaznavanjem;“

| (3) | Člen 6 se spremeni:






  (a) | V odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) sprejme pravila o delovanju usklajevalnega organa iz prvega in drugega pododstavka ter o sporočanju podatkov Komisiji.“ |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 6 se spremeni:

(a)

V odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) sprejme pravila o delovanju usklajevalnega organa iz prvega in drugega pododstavka ter o sporočanju podatkov Komisiji.“

| (b) | Dodata se naslednja odstavka:
  „5.   Za zagotovitev pravilnega delovanja sistema iz odstavkov od 1 do 4 Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a opredeli:






  (a) | minimalne pogoje za akreditacijo plačilnih agencij v zvezi z notranjim okoljem, nadzornimi dejavnostmi, obveščanjem, sporočanjem in spremljanjem ter pravila o postopku dodelitve in odvzema akreditacije; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodata se naslednja odstavka:

„5.   Za zagotovitev pravilnega delovanja sistema iz odstavkov od 1 do 4 Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a opredeli:

(a)

minimalne pogoje za akreditacijo plačilnih agencij v zvezi z notranjim okoljem, nadzornimi dejavnostmi, obveščanjem, sporočanjem in spremljanjem ter pravila o postopku dodelitve in odvzema akreditacije;

| (b) | pravila o nadzoru in postopku revizije akreditacije plačilnih agencij; |
| --- | --- |

(b)

pravila o nadzoru in postopku revizije akreditacije plačilnih agencij;

| (c) | minimalne pogoje za akreditacijo usklajevalnih organov ter pravila o postopku podelitve in odvzema akreditacije. |
| --- | --- |

(c)

minimalne pogoje za akreditacijo usklajevalnih organov ter pravila o postopku podelitve in odvzema akreditacije.

6.   Da se zagotovi dobro izvrševanje nalog iz odstavka 1 v okviru postopkov javnega skladiščenja, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi pravila o:

| (a) | obsegu odgovornosti in obveznostih plačilnih agencij, pogojih prenosa izvrševanja nalog na javne ali zasebne tretje subjekte; |
| --- | --- |

(a)

obsegu odgovornosti in obveznostih plačilnih agencij, pogojih prenosa izvrševanja nalog na javne ali zasebne tretje subjekte;

| (b) | obveznosti plačilnih agencij, da sestavijo popis za vsak proizvod in nadzirajo zaloge proizvodov, danih v intervencijo, ter pogojih, ki veljajo za te nadzore.“ |
| --- | --- |

(b)

obveznosti plačilnih agencij, da sestavijo popis za vsak proizvod in nadzirajo zaloge proizvodov, danih v intervencijo, ter pogojih, ki veljajo za te nadzore.“

| (4) | Člen 7 se spremeni:






  (a) | Sedanje besedilo postane odstavek 1; |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 7 se spremeni:

(a)

Sedanje besedilo postane odstavek 1;

| (b) | Doda se naslednji odstavek:

  „2.   Da bi dejavnost certifikacijskega organa Komisiji koristila v postopku potrditve obračunov, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o določitvi in odgovornostih tega organa.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„2.   Da bi dejavnost certifikacijskega organa Komisiji koristila v postopku potrditve obračunov, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o določitvi in odgovornostih tega organa.“

| (5) | V členu 9 se vstavi naslednji odstavek:
  „4.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o nadzoru iz tega člena, lahko Komisija z delegiranim aktom določi posebne obveznosti, ki jih morajo upoštevati države članice.“ |
| --- | --- |

(5)

V členu 9 se vstavi naslednji odstavek:

„4.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o nadzoru iz tega člena, lahko Komisija z delegiranim aktom določi posebne obveznosti, ki jih morajo upoštevati države članice.“

| (6) | Člen 15 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija izvrši mesečna plačila za odhodke akreditiranih plačilnih agencij držav članic v referenčnem mesecu ne glede na sklepe iz členov 30 in 31.“ |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 15 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija izvrši mesečna plačila za odhodke akreditiranih plačilnih agencij držav članic v referenčnem mesecu ne glede na sklepe iz členov 30 in 31.“

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija sprejme izvedbeni sklep v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) glede mesečnih plačil, ki jih izvrši na podlagi izjave o odhodkih držav članic in podatkov, pridobljenih v skladu s členom 8(1), ob upoštevanju zmanjšanj ali začasnih prekinitev, uporabljenih skladno s členoma 17 in 17a.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija sprejme izvedbeni sklep v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) glede mesečnih plačil, ki jih izvrši na podlagi izjave o odhodkih držav članic in podatkov, pridobljenih v skladu s členom 8(1), ob upoštevanju zmanjšanj ali začasnih prekinitev, uporabljenih skladno s členoma 17 in 17a.“

| (7) | Člen 16 se spremeni:






  (a) | Sedanje besedilo postane odstavek 1; |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 16 se spremeni:

(a)

Sedanje besedilo postane odstavek 1;

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „2.   Da bi bil finančni učinek sorazmeren z zamudo pri plačilu, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o zmanjšanju plačil glede na dolžino ugotovljene zamude.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„2.   Da bi bil finančni učinek sorazmeren z zamudo pri plačilu, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o zmanjšanju plačil glede na dolžino ugotovljene zamude.“

| (8) | V členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Zmanjšanja in prekinitve se uporabljajo v skladu z načelom sorazmernosti v okviru sklepa o mesečnih plačilih iz člena 15(2) in ne glede na sklepe iz členov 30 in 31.“ |
| --- | --- |

(8)

V členu 17 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Zmanjšanja in prekinitve se uporabljajo v skladu z načelom sorazmernosti v okviru sklepa o mesečnih plačilih iz člena 15(2) in ne glede na sklepe iz členov 30 in 31.“

| (9) | V členu 17a se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Ne glede na člen 17 lahko Komisija v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena sklene, da zmanjša ali začasno prekine mesečna plačila iz člena 14 za obdobje, ki se ga določi v sklepu in ki ne presega dvanajst mesecev, lahko pa se ga podaljša za nadaljnja obdobja, ki ne presegajo dvanajst mesecev, če ostajajo izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena.
  2.   Mesečna plačila se lahko zmanjšajo ali začasno prekinejo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | ena ali več ključnih sestavin zadevnega sistema državnega nadzora ne obstaja ali ni učinkovita zaradi resnosti ali trajanja ugotovljenih pomanjkljivosti, |
| --- | --- | --- |

(9)

V členu 17a se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim:

„1.   Ne glede na člen 17 lahko Komisija v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena sklene, da zmanjša ali začasno prekine mesečna plačila iz člena 14 za obdobje, ki se ga določi v sklepu in ki ne presega dvanajst mesecev, lahko pa se ga podaljša za nadaljnja obdobja, ki ne presegajo dvanajst mesecev, če ostajajo izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena.

2.   Mesečna plačila se lahko zmanjšajo ali začasno prekinejo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

ena ali več ključnih sestavin zadevnega sistema državnega nadzora ne obstaja ali ni učinkovita zaradi resnosti ali trajanja ugotovljenih pomanjkljivosti,

| (b) | pomanjkljivosti iz točke (a) so stalne in so bile povod za vsaj dva sklepa, sprejeta v skladu s členom 31, da se iz financiranja Skupnosti izločijo odhodki zadevne države članice, in |
| --- | --- |

(b)

pomanjkljivosti iz točke (a) so stalne in so bile povod za vsaj dva sklepa, sprejeta v skladu s členom 31, da se iz financiranja Skupnosti izločijo odhodki zadevne države članice, in

| (c) | Komisija ugotovi, da zadevna država članica ni izvedla priporočil Komisije za izboljšanje situacije in tudi v bližnji prihodnosti tega ne more storiti. |
| --- | --- |

(c)

Komisija ugotovi, da zadevna država članica ni izvedla priporočil Komisije za izboljšanje situacije in tudi v bližnji prihodnosti tega ne more storiti.

3.   Komisija pred sprejetjem sklepa iz odstavka 1 zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, da predloži odgovor v roku, ki ga Komisija določi glede na resnost problema in ki na splošno ne sme biti krajši od 30 dni.

Odstotek, za katerega se lahko mesečno plačilo zmanjša ali začasno prekine, je enak odstotku, ki ga je Komisija določila v predhodnem sklepu iz odstavka 2(b). Uporablja se za zadevne odhodke plačilne agencije, pri kateri obstajajo pomanjkljivosti iz odstavka 2(a).“

| (10) | V členu 18 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Če do 30. junija katerega koli leta Svet ne določi prilagoditve iz člena 11(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (9) niso določene, določi te prilagoditve Komisija z izvedbenim aktom
  ter o tem takoj obvesti Evropski parlament in Svet. Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s
  svetovalnim
  postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) te uredbe in o tem takoj obvesti Svet. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(10)

V členu 18 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Če do 30. junija katerega koli leta Svet ne določi prilagoditve iz člena 11(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (9) niso določene, določi te prilagoditve Komisija z izvedbenim aktom
  ter o tem takoj obvesti Evropski parlament in Svet. Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s
  svetovalnim
  postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) te uredbe in o tem takoj obvesti Svet. [Sprememba 3]

| (11) | Člen 19 se spremeni:






  (a) | Odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjimi:
  „1.   Komisija hkrati s predlogom proračuna za proračunsko leto N predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu svoje napovedi za proračunska leta N – 1, N in N + 1.
  Istočasno predstavi analizo ugotovljenih razlik med začetnimi napovedmi in dejanskimi odhodki za proračunski leti N – 2 in N – 3.
  2.   Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo poravnalni znesek iz člena 12(3) za proračunsko leto N presežen, ob upoštevanju razlike, predvidene v členu 11 Uredbe (ES) št. 73/2009, Komisija predlaga Svetu potrebne ukrepe, vključno s tistimi iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 73/2009. [Sprememba 4]

  3.   Če Komisija oceni, da obstaja tveganje, da bo poravnalni znesek iz člena 12(3) presežen in nima možnosti za izvedbo zadostnih ukrepov za sanacijo situacije v okviru svojih pooblastil, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska, ki jih mora sprejeti Svet ali Evropski parlament in Svet.
  Ukrepi se sprejmejo v skladu s členom 43(2) PDEU.
  “[Sprememba 5] |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 19 se spremeni:

(a)

Odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjimi:

„1.   Komisija hkrati s predlogom proračuna za proračunsko leto N predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu svoje napovedi za proračunska leta N – 1, N in N + 1.

Istočasno predstavi analizo ugotovljenih razlik med začetnimi napovedmi in dejanskimi odhodki za proračunski leti N – 2 in N – 3.

2.   Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo poravnalni znesek iz člena 12(3) za proračunsko leto N presežen, ob upoštevanju razlike, predvidene v členu 11 Uredbe (ES) št. 73/2009, Komisija predlaga Svetu potrebne ukrepe, vključno s tistimi iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 73/2009. [Sprememba 4]

3.   Če Komisija oceni, da obstaja tveganje, da bo poravnalni znesek iz člena 12(3) presežen in nima možnosti za izvedbo zadostnih ukrepov za sanacijo situacije v okviru svojih pooblastil, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska, ki jih mora sprejeti Svet ali Evropski parlament in Svet.
  Ukrepi se sprejmejo v skladu s členom 43(2) PDEU.
  “[Sprememba 5]

| (b) | V odstavku 4 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) na podlagi enotne stopnje financiranja Unije določi skupni znesek financiranja Unije in razdelitev po državah članicah v mejah proračunskih sredstev, ki so bila na razpolago za mesečna plačila;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V odstavku 4 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) na podlagi enotne stopnje financiranja Unije določi skupni znesek financiranja Unije in razdelitev po državah članicah v mejah proračunskih sredstev, ki so bila na razpolago za mesečna plačila;“

| (12) | Člen 21 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ko Komisija sprejme predlog proračuna ali pisni predlog spremembe k temu predlogu, ki zadeva kmetijske odhodke, Komisija za izdelavo ocen proračunskih sredstev za EKJS uporabi menjalni tečaj med eurom in ameriškim dolarjem po ugotovljeni srednji tržni vrednosti v zadnjem četrtletju, ki se konča najmanj dvajset dni, preden Komisija sprejme proračunski dokument.“ |
| --- | --- | --- |

(12)

Člen 21 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ko Komisija sprejme predlog proračuna ali pisni predlog spremembe k temu predlogu, ki zadeva kmetijske odhodke, Komisija za izdelavo ocen proračunskih sredstev za EKJS uporabi menjalni tečaj med eurom in ameriškim dolarjem po ugotovljeni srednji tržni vrednosti v zadnjem četrtletju, ki se konča najmanj dvajset dni, preden Komisija sprejme proračunski dokument.“

| (b) | V odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ko Komisija sprejme predlog spremembe proračuna in dopolnilni predlog proračuna ali pisni predlog spremembe k temu predlogu, v okviru teh dokumentov, ki zadevajo sredstva za ukrepe iz člena 3(1) (a) in (b), uporabi:“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Ko Komisija sprejme predlog spremembe proračuna in dopolnilni predlog proračuna ali pisni predlog spremembe k temu predlogu, v okviru teh dokumentov, ki zadevajo sredstva za ukrepe iz člena 3(1) (a) in (b), uporabi:“

| (13) | V naslovu II se vstavi naslednji člen:

  „Člen 21a


  Ukrepi v zvezi z daljinskim zaznavanjem

  1.   Cilj ukrepov, financiranih na podlagi člena 3(2)(ea), je zagotoviti agroekonomsko spremljanje kmetijskih zemljišč in stanja posevkov z ocenami, zlasti v zvezi z donosom in kmetijsko proizvodnjo, spodbujati dostop do teh ocen ali zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema.
  Ti ukrepi zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje informacij, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, zlasti satelitskih in meteoroloških podatkov, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi razmerami ter oblikovanje agrometeoroloških in ekonometričnih modelov.
  2.   Komisija lahko z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) sprejme pravila o financiranju iz člena 3(2)(ea) in člena 5(aa), o pogojih, pod katerimi se izvajajo ukrepi daljinskega zaznavanja za uresničevanje ciljev, o pogojih pridobitve, izpopolnjevanja in uporabe satelitskih posnetkov in meteoroloških podatkov ter o rokih, ki se uporabljajo.“ |
| --- | --- |

(13)

V naslovu II se vstavi naslednji člen:

„Člen 21a

Ukrepi v zvezi z daljinskim zaznavanjem

1.   Cilj ukrepov, financiranih na podlagi člena 3(2)(ea), je zagotoviti agroekonomsko spremljanje kmetijskih zemljišč in stanja posevkov z ocenami, zlasti v zvezi z donosom in kmetijsko proizvodnjo, spodbujati dostop do teh ocen ali zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema.

Ti ukrepi zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje informacij, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, zlasti satelitskih in meteoroloških podatkov, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi razmerami ter oblikovanje agrometeoroloških in ekonometričnih modelov.

2.   Komisija lahko z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) sprejme pravila o financiranju iz člena 3(2)(ea) in člena 5(aa), o pogojih, pod katerimi se izvajajo ukrepi daljinskega zaznavanja za uresničevanje ciljev, o pogojih pridobitve, izpopolnjevanja in uporabe satelitskih posnetkov in meteoroloških podatkov ter o rokih, ki se uporabljajo.“

| (14) | V poglavju 1 naslova III se vstavi naslednji člen:

  „Člen 23a


  Izvedbena pooblastila

  Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) te uredbe določi pogoje o vsebini, predložitvi in prilagoditvi finančnega načrta, kot je določen v členu 16 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (10). |
| --- | --- |

(14)

V poglavju 1 naslova III se vstavi naslednji člen:

„Člen 23a

Izvedbena pooblastila

Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) te uredbe določi pogoje o vsebini, predložitvi in prilagoditvi finančnega načrta, kot je določen v členu 16 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (10).

| (15) | V členu 26 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „(5)   Komisija izvrši vmesno plačilo v roku, ki ni daljši od 45 dni od vknjižbe izjave o odhodkih, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 3 tega člena, ne glede na sklepe iz členov 30 in 31.“ |
| --- | --- |

(15)

V členu 26 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„(5)   Komisija izvrši vmesno plačilo v roku, ki ni daljši od 45 dni od vknjižbe izjave o odhodkih, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 3 tega člena, ne glede na sklepe iz členov 30 in 31.“

| (16) | V členu 27 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „(4)   Ne glede na sklepe iz členov 30 in 31 se pri začasni prekinitvi plačil ali zmanjšanju vmesnih plačil iz člena 26 upošteva načelo sorazmernosti.“ |
| --- | --- |

(16)

V členu 27 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„(4)   Ne glede na sklepe iz členov 30 in 31 se pri začasni prekinitvi plačil ali zmanjšanju vmesnih plačil iz člena 26 upošteva načelo sorazmernosti.“

| (16a) | V člen 29 se vstavi naslednji odstavek:




  "1a.
     
  Za države članice, ki se odločijo za organizacijo programov za razvoj podeželja na regionalni podlagi, se izračun zneska v zvezi s samodejnim prenehanjem prevzete obveznosti pripravi na ravni države članice." [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(16a)

V člen 29 se vstavi naslednji odstavek:

"1a.
     
  Za države članice, ki se odločijo za organizacijo programov za razvoj podeželja na regionalni podlagi, se izračun zneska v zvezi s samodejnim prenehanjem prevzete obveznosti pripravi na ravni države članice." [Sprememba 6]

| (17) | Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 30


  Potrditev obračunov

  1.   Pred 30. aprilom leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, Komisija sprejme izvedbeni sklep v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij na podlagi informacij, sporočenih skladno s členom 8(1)(c)(iii).
  2.   Sklep o potrditvi obračunov iz odstavka 1 se nanaša na celovitost, točnost in verodostojnost predloženih letnih računovodskih izkazov. Sklep se sprejme ne glede na sklepe, sprejete naknadno v smislu člena 31.“ |
| --- | --- |

(17)

Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

Potrditev obračunov

1.   Pred 30. aprilom leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, Komisija sprejme izvedbeni sklep v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij na podlagi informacij, sporočenih skladno s členom 8(1)(c)(iii).

2.   Sklep o potrditvi obračunov iz odstavka 1 se nanaša na celovitost, točnost in verodostojnost predloženih letnih računovodskih izkazov. Sklep se sprejme ne glede na sklepe, sprejete naknadno v smislu člena 31.“

| (18) | Člen 31 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija sprejme izvedbeni sklep v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) glede zneskov, ki se izločijo iz financiranja Unije, če ugotovi, da odhodki iz člena 3(1) in člena 4 niso nastali skladno s pravili Unije.“ |
| --- | --- | --- |

(18)

Člen 31 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija sprejme izvedbeni sklep v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) glede zneskov, ki se izločijo iz financiranja Unije, če ugotovi, da odhodki iz člena 3(1) in člena 4 niso nastali skladno s pravili Unije.“

| (b) | V odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pred sprejetjem vsakega sklepa o zavrnitvi financiranja se ugotovitve preverjanj, ki jih izvede Komisija, in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo obema stranema, te pa nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.“ |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Pred sprejetjem vsakega sklepa o zavrnitvi financiranja se ugotovitve preverjanj, ki jih izvede Komisija, in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo obema stranema, te pa nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.“

| (19) | V poglavju 1 naslova IV se vstavi naslednji člen:

  „Člen 31a


  Prenesena pooblastila

  Da se zagotovi pravilen potek postopka potrditve obračunov in postopka potrditve skladnosti, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za sprejetje in izvajanje sklepov iz členov 30 in 31, ter pravila o postopku za uskladitev stališč iz drugega pododstavka člena 31(3), skupaj z ustanovitvijo, nalogami in sestavo ter oblikami dela spravnega organa.“ |
| --- | --- |

(19)

V poglavju 1 naslova IV se vstavi naslednji člen:

„Člen 31a

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi pravilen potek postopka potrditve obračunov in postopka potrditve skladnosti, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za sprejetje in izvajanje sklepov iz členov 30 in 31, ter pravila o postopku za uskladitev stališč iz drugega pododstavka člena 31(3), skupaj z ustanovitvijo, nalogami in sestavo ter oblikami dela spravnega organa.“

| (20) | Člen 32 se spremeni:






  (a) | V odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Po začetku postopka iz člena 31 se Komisija lahko odloči, da za zneske, ki jih je treba izterjati, bremeni državo članico v naslednjih primerih:“ |
| --- | --- | --- |

(20)

Člen 32 se spremeni:

(a)

V odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Po začetku postopka iz člena 31 se Komisija lahko odloči, da za zneske, ki jih je treba izterjati, bremeni državo članico v naslednjih primerih:“

| (b) | Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „(7)   Država članica navede finančne posledice, ki jo bremenijo na podlagi uporabe odstavka 5, v letnih računovodskih izkazih, ki jih je treba posredovati Komisiji skladno s členom 8(1)(c)(iii). Komisija preveri pravilnost uporabe in po potrebi poskrbi za nujne prilagoditve pri sprejetju sklepa iz člena 30(1).“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)   Država članica navede finančne posledice, ki jo bremenijo na podlagi uporabe odstavka 5, v letnih računovodskih izkazih, ki jih je treba posredovati Komisiji skladno s členom 8(1)(c)(iii). Komisija preveri pravilnost uporabe in po potrebi poskrbi za nujne prilagoditve pri sprejetju sklepa iz člena 30(1).“

| (c) | V odstavku 8 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Po začetku postopka iz člena 31 se Komisija lahko odloči, da iz financiranja Skupnosti izloči zneske, za katere se obremeni proračun Skupnosti, v naslednjih primerih:“ |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 8 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Po začetku postopka iz člena 31 se Komisija lahko odloči, da iz financiranja Skupnosti izloči zneske, za katere se obremeni proračun Skupnosti, v naslednjih primerih:“

| (21) | Člen 33 se spremeni:






  (a) | V odstavku 5 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Po začetku postopka iz člena 31 se Komisija lahko odloči, da za zneske, ki jih je treba izterjati, bremeni državo članico v naslednjih primerih:“ |
| --- | --- | --- |

(21)

Člen 33 se spremeni:

(a)

V odstavku 5 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Po začetku postopka iz člena 31 se Komisija lahko odloči, da za zneske, ki jih je treba izterjati, bremeni državo članico v naslednjih primerih:“

| (b) | Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  „7.   Država članica se lahko v skladu s pogoji iz člena 32(6) odloči, da ustavi postopek izterjave.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Država članica se lahko v skladu s pogoji iz člena 32(6) odloči, da ustavi postopek izterjave.“

| (22) | Člen 34 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se dodata naslednji točki:






  „(d) | zneski, ki se vplačajo v proračun Unije in so pridobljeni na podlagi kazni ali sankcij v skladu s posebnimi pravili, ki jih določajo sektorski kmetijski predpisi; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Člen 34 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se dodata naslednji točki:

„(d)

zneski, ki se vplačajo v proračun Unije in so pridobljeni na podlagi kazni ali sankcij v skladu s posebnimi pravili, ki jih določajo sektorski kmetijski predpisi;

| (e) | zneski, ki ustrezajo zmanjšanju plačil ali izključitvi iz plačil, ki se uporabljajo v skladu s pravili o navzkrižni skladnosti, določenimi v poglavju 1 naslova II Uredbe (ES) št. 73/2009.“ |
| --- | --- |

(e)

zneski, ki ustrezajo zmanjšanju plačil ali izključitvi iz plačil, ki se uporabljajo v skladu s pravili o navzkrižni skladnosti, določenimi v poglavju 1 naslova II Uredbe (ES) št. 73/2009.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „4.   Pri knjiženju namenskih prejemkov iz te uredbe se smiselno uporabljata člena 150 in 151 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„4.   Pri knjiženju namenskih prejemkov iz te uredbe se smiselno uporabljata člena 150 in 151 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.“

| (23) | V poglavju 2 naslova IV se vstavi naslednji člen:

  „Člen 35a


  Prenesena pooblastila

  1.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o izterjavah iz členov 32 in 33, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi posebne obveznosti, ki jih morajo upoštevati države članice.
  2.   Da se upoštevajo prejemki, ki jih plačilne agencije prejmejo za proračun Unije ob plačilih, izvedenih na podlagi izjav o odhodkih, ki so jih poslale države članice, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi pogoje, pod katerimi je treba opraviti določene kompenzacije med odhodki in prejemki iz EKJS in EKSRP.“ |
| --- | --- |

(23)

V poglavju 2 naslova IV se vstavi naslednji člen:

„Člen 35a

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o izterjavah iz členov 32 in 33, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi posebne obveznosti, ki jih morajo upoštevati države članice.

2.   Da se upoštevajo prejemki, ki jih plačilne agencije prejmejo za proračun Unije ob plačilih, izvedenih na podlagi izjav o odhodkih, ki so jih poslale države članice, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi pogoje, pod katerimi je treba opraviti določene kompenzacije med odhodki in prejemki iz EKJS in EKSRP.“

| (24) | V poglavju 3 naslova IV se vstavi naslednji člen:

  „Člen 37a


  Prenesena pooblastila

  Da se zagotovi učinkovitost nalog, dodeljenih Komisiji v členih 36 in 37, lahko Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi pravila o obveznostih glede sodelovanja, ki jih morajo upoštevati države članice.“ |
| --- | --- |

(24)

V poglavju 3 naslova IV se vstavi naslednji člen:

„Člen 37a

Prenesena pooblastila

Da se zagotovi učinkovitost nalog, dodeljenih Komisiji v členih 36 in 37, lahko Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a določi pravila o obveznostih glede sodelovanja, ki jih morajo upoštevati države članice.“

| (25) | Vstavita se naslednja člena:

  „Člen 40a


  Prenesena pooblastila

  1.   Da se zagotovi učinkovito upravljanje sredstev, ki so v proračunu Unije namenjena za EKJS in EKSRP, lahko Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o:






  (a) | obveznosti plačilnih agencij, da vodijo računovodske evidence, ter posebnih pogojih, ki se uporabljajo za elemente, ki jih je treba knjižiti; |
| --- | --- | --- |

(25)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 40a

Prenesena pooblastila

1.   Da se zagotovi učinkovito upravljanje sredstev, ki so v proračunu Unije namenjena za EKJS in EKSRP, lahko Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o:

(a)

obveznosti plačilnih agencij, da vodijo računovodske evidence, ter posebnih pogojih, ki se uporabljajo za elemente, ki jih je treba knjižiti;

| (b) | vrednotenju postopkov v zvezi z javnim skladiščenjem in ukrepih, ki jih je treba sprejeti ob izgubi ali poslabšanju kakovosti proizvodov, danih v intervencijo v obliki javnega skladiščenja, ter določitvi zneska, ki ga je treba financirati. |
| --- | --- |

(b)

vrednotenju postopkov v zvezi z javnim skladiščenjem in ukrepih, ki jih je treba sprejeti ob izgubi ali poslabšanju kakovosti proizvodov, danih v intervencijo v obliki javnega skladiščenja, ter določitvi zneska, ki ga je treba financirati.

2.   Da se zagotovi financiranje odhodkov za intervencijske ukrepe v obliki javnega skladiščenja iz EKJS, lahko Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o:

| (a) | vrsti odhodkov, ki so lahko upravičeni do financiranja Unije, in pogojih za njihovo povračilo; |
| --- | --- |

(a)

vrsti odhodkov, ki so lahko upravičeni do financiranja Unije, in pogojih za njihovo povračilo;

| (b) | pogojih za upravičenost in načinih izračuna na podlagi elementov, ki jih plačilne agencije dejansko ugotovijo, ali pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija, ali pavšalnih ali nepavšalnih zneskov, določenih v sektorski kmetijski zakonodaji. |
| --- | --- |

(b)

pogojih za upravičenost in načinih izračuna na podlagi elementov, ki jih plačilne agencije dejansko ugotovijo, ali pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija, ali pavšalnih ali nepavšalnih zneskov, določenih v sektorski kmetijski zakonodaji.

3.   Da se preveri skladnost podatkov, ki jih države članice sporočijo o odhodkih ali drugih podatkih iz te uredbe, in zagotovi upoštevanje obveznosti sporočanja, kot je določena v členu 8, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pogoje o zmanjšanjih in začasnih prekinitvah plačil državam članicam v zvezi z odhodki EKJS in EKSRP.

4.   Če proračun Unije ni sprejet ob začetku proračunskega leta ali če skupni znesek vnaprejšnjih obveznosti presega prag, določen v členu 150(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, Komisija za pravično razdelitev razpoložljivih sredstev med države članice z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme podrobna pravila o plačilu odhodkov.

5.   Da se pri državah članicah, ki ne spadajo v euroobmočje, izogne uporabi različnih menjalnih tečajev na eni strani pri knjiženju prejemkov ali pomoči upravičencem v valuti, ki ni euro, in na drugi strani pri pripravi izjave o odhodkih plačilnih agencij, lahko Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o menjalnem tečaju, ki se uporablja pri pripravi izjav o odhodkih in evidentiranju postopkov javnega skladiščenja v računovodskih evidencah plačilne agencije.

6.   Da se zagotovita preglednost uporabe EKJS in EKSRP ter enotno objavljanje s strani držav članic v skladu s členom 44a, Komisija z delegiranim aktom v skladu s postopkom iz člena 42a sprejme pravila o:

| (a) | vsebini in obliki podatkov, ki se objavijo; |
| --- | --- |

(a)

vsebini in obliki podatkov, ki se objavijo;

| (b) | datumu objave in pogojih obveščanja upravičencev; |
| --- | --- |

(b)

datumu objave in pogojih obveščanja upravičencev;

| (c) | načinih komunikacije in sodelovanja med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

(c)

načinih komunikacije in sodelovanja med Komisijo in državami članicami.

Člen 40b

Izvedbena pooblastila

1.   Komisija lahko z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(2) (postopek preverjanja) sprejme pravila o:

| (a) | obliki, vsebini, periodičnosti, rokih in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju Komisiji dostopa do:






  (i) | izjav o odhodkih in ocen predvidenih odhodkov ter njihove aktualizacije, skupaj z namenskimi prejemki, |
| --- | --- | --- |

(a)

obliki, vsebini, periodičnosti, rokih in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju Komisiji dostopa do:

(i)

izjav o odhodkih in ocen predvidenih odhodkov ter njihove aktualizacije, skupaj z namenskimi prejemki,

| (ii) | izjave o zanesljivosti in letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij, |
| --- | --- |

(ii)

izjave o zanesljivosti in letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij,

| (iii) | poročil o certifikaciji računovodskih izkazov, |
| --- | --- |

(iii)

poročil o certifikaciji računovodskih izkazov,

| (iv) | identifikacijskih podatkov o akreditiranih plačilnih agencijah, akreditiranih usklajevalnih organih ter certifikacijskih organih, |
| --- | --- |

(iv)

identifikacijskih podatkov o akreditiranih plačilnih agencijah, akreditiranih usklajevalnih organih ter certifikacijskih organih,

| (v) | podrobnosti upoštevanja in plačil odhodkov, financiranih v okviru EKJS in EKSRP, |
| --- | --- |

(v)

podrobnosti upoštevanja in plačil odhodkov, financiranih v okviru EKJS in EKSRP,

| (vi) | obvestil o finančnih popravkih, ki so jih opravile države članice v okviru dejavnosti ali programov razvoja podeželja, in poročil o postopkih izterjave, ki so jih države članice sprožile zaradi nepravilnosti, |
| --- | --- |

(vi)

obvestil o finančnih popravkih, ki so jih opravile države članice v okviru dejavnosti ali programov razvoja podeželja, in poročil o postopkih izterjave, ki so jih države članice sprožile zaradi nepravilnosti,

| (vii) | podatkov v zvezi z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 9; |
| --- | --- |

(vii)

podatkov v zvezi z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 9;

| (b) | načinih izmenjave podatkov in dokumentov med Komisijo in državami članicami ter vzpostavitvi informacijskih sistemov, skupaj z vrsto, obliko in vsebino podatkov, ki jih je treba obdelati v teh sistemih, in pravili za njihovo shranjevanje; |
| --- | --- |

(b)

načinih izmenjave podatkov in dokumentov med Komisijo in državami članicami ter vzpostavitvi informacijskih sistemov, skupaj z vrsto, obliko in vsebino podatkov, ki jih je treba obdelati v teh sistemih, in pravili za njihovo shranjevanje;

| (c) | podrobnih pravilih o financiranju in obračunavanju intervencijskih ukrepov javnega skladiščenja in drugih odhodkov, ki jih financirata EKJS in EKSRP; |
| --- | --- |

(c)

podrobnih pravilih o financiranju in obračunavanju intervencijskih ukrepov javnega skladiščenja in drugih odhodkov, ki jih financirata EKJS in EKSRP;

| (d) | podrobnostih izvajanja postopkov prenehanja prevzetih obveznosti. |
| --- | --- |

(d)

podrobnostih izvajanja postopkov prenehanja prevzetih obveznosti.

2.   Komisija lahko z izvedbenim aktom v skladu s postopkom iz člena 42d(3) (svetovalni postopek) sprejme pogoje in podrobna pravila, ki se uporabljajo za odobrena proračunska sredstva, ki so bila v skladu s členom 149(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 prenesena za financiranje odhodkov iz člena 3(1)(c) te uredbe.“

| (26) | Člena 41 in 42 se črtata. |
| --- | --- |

(26)

Člena 41 in 42 se črtata.

| (27) | Vstavita se naslednja člena 42a, 42b, 42c in 42d:

  „Člen 42a


  Izvajanje pooblastila

  1.   Komisiji se Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podeli za nedoločen čas

  se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena
  .

  2.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  3.   Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 42b in 42c.

  Pooblastilo iz členov 6(5), 6(6), 7(2), 9(4), 16(2), 31(a), 35a(1), 35a(2), iz člena 37a in iz člena 40a(1-6) te uredbe se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (11). Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem obdobja petih let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem tega obdobja nasprotuje temu podaljšanju.




  3a.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu navedeno pooblastilo preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.




  3b.
     
  Takoj ko Komisija sprejeme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.




  3c.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne izrazita nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet seznanita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca. [Sprememba 7]



  Člen 42b




  Preklic pooblastila



  1.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta pooblastilo iz člena 42a.


  2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končnega sklepa ter pri tem navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.


  3.   S sklepom o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v navedenem sklepu. Sklep začne veljati takoj ali na dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 8]



  Člen 42c




  Nasprotovanje delegiranim aktom



  1.   Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za en mesec.


  2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.


  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.


  3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.
  [Sprememba 9]


  Člen 42d



  Izvedbeni akti – odbor

  Postopek v odboru

  1.   Komisiji pomaga Odbor za kmetijske sklade.
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (12).


  2.   Če se izvedbeni akti sprejmejo na podlagi tega odstavka,

  Pri sklicevanju na ta odstavek
  se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] (dopolniti po sprejetju uredbe o podrobnih pravilih za nadzor iz člena 291(3) PDEU, ki je zdaj v obravnavi v EP in Svetu) (postopek preverjanja)

  št. 182/2011
  .
  3.   Če se izvedbeni akti sprejmejo na podlagi tega odstavka,

  Pri sklicevanju na ta odstavek
  se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] (dopolniti po sprejetju uredbe o podrobnih pravilih za nadzor iz člena 291(3) PDEU, ki je zdaj v obravnavi v EP in Svetu) (svetovalni postopek)

  182/2011
  .
  [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(27)

Vstavita se naslednja člena 42a, 42b, 42c in 42d:

„Člen 42a

Izvajanje pooblastila

1.   Komisiji se Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podeli za nedoločen čas

  se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena
  .

2.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 42b in 42c.

  Pooblastilo iz členov 6(5), 6(6), 7(2), 9(4), 16(2), 31(a), 35a(1), 35a(2), iz člena 37a in iz člena 40a(1-6) te uredbe se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (11). Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem obdobja petih let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem tega obdobja nasprotuje temu podaljšanju.

3a.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu navedeno pooblastilo preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3b.
     
  Takoj ko Komisija sprejeme delegirani akt, o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

3c.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne izrazita nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet seznanita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca. [Sprememba 7]

Člen 42b

Preklic pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta pooblastilo iz člena 42a.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končnega sklepa ter pri tem navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.   S sklepom o preklicu prenehajo veljati pooblastila, navedena v navedenem sklepu. Sklep začne veljati takoj ali na dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 8]

Člen 42c

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.   Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za en mesec.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.
  [Sprememba 9]

Člen 42d

Izvedbeni akti – odbor

  Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za kmetijske sklade.
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (12).

2.   Če se izvedbeni akti sprejmejo na podlagi tega odstavka,

  Pri sklicevanju na ta odstavek
  se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] (dopolniti po sprejetju uredbe o podrobnih pravilih za nadzor iz člena 291(3) PDEU, ki je zdaj v obravnavi v EP in Svetu) (postopek preverjanja)

  št. 182/2011
  .

3.   Če se izvedbeni akti sprejmejo na podlagi tega odstavka,

  Pri sklicevanju na ta odstavek
  se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] (dopolniti po sprejetju uredbe o podrobnih pravilih za nadzor iz člena 291(3) PDEU, ki je zdaj v obravnavi v EP in Svetu) (svetovalni postopek)

  182/2011
  .

Člen 2

Uredbi (ES) št. 165/94 in (ES) št. 78/2008 se razveljavita.

Vendar se člen 4 Uredbe (ES) št. 78/2008 uporablja do 31. decembra 2013.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 124.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012.

2

(3)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

3

(4)  UL L [...], [...], str. [...]


  UL L 55, 28.2.2011, str. 13

  .

4

UL L [...], [...], str. [...]

UL L 55, 28.2.2011, str. 13

(5)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 24, 29.1.1994, str. 6.

6

(7)  UL L 25, 30.1.2008, str. 1.

7

(8)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35.

8

(9)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.“

9

(10)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.“

10

(11)

11

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(12)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.
  “

12

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/533 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/533

---

Sreda, 4. julij 2012Ekološka pridelava in označevanje ekoloških proizvodov ***I

P7_TA(2012)0282

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

2013/C 349 E/27

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0759), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0759),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0001/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0215/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0215/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 122.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2010)0364

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (3) so Komisiji podeljena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (3) so Komisiji podeljena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

| (3) | Komisija mora imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 834/2007, bi bilo treba
  v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo
  za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (ES) št. 834/2007 uredbe. Treba je določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporablja, ter pogoje, ki veljajo za to pooblastilo.

  Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

  [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisija mora imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 834/2007, bi bilo treba
  v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo
  za dopolnjevanje ali spreminjanje nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (ES) št. 834/2007 uredbe. Treba je določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporablja, ter pogoje, ki veljajo za to pooblastilo.

  Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

  [Sprememba 1]

| (4) | Da se zagotovi enotna uporaba

  zagotovijo enotni pogoji za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 834/2007 v vseh državah članicah, je treba
  na
  Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe. Komisijo je treba še zlasti pooblastiti

  prenesti pooblastilo
  za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z dodelitvijo šifer na podlagi nadzornega sistema, navedbo izvora za proizvode in enotnimi pravili o izmenjavi informacij, ki jih morajo poslati države članice, tretje države, nadzorni organi in izvajalci nadzora ali jih mora dati na voljo Komisija, ali za objavo teh informacij ter tudi za priznavanje tretjih držav ter nadzornih organov in izvajalcev nadzora za namene enakovrednosti in skladnosti. Razen če je izrecno določeno drugače, mora Komisija take izvedbene akte sprejeti v skladu z določbami [Uredbe (EU) št. XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o ...].

  Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). Komisija se mora v okviru priprave izvedbenih aktov opreti na svetovalne skupine, tako da bodo lahko zainteresirane strani in nevladne organizacije redno in strukturirano izražale svoje mnenje. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi enotna uporaba

  zagotovijo enotni pogoji za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 834/2007 v vseh državah članicah, je treba
  na
  Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe. Komisijo je treba še zlasti pooblastiti

  prenesti pooblastilo
  za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z dodelitvijo šifer na podlagi nadzornega sistema, navedbo izvora za proizvode in enotnimi pravili o izmenjavi informacij, ki jih morajo poslati države članice, tretje države, nadzorni organi in izvajalci nadzora ali jih mora dati na voljo Komisija, ali za objavo teh informacij ter tudi za priznavanje tretjih držav ter nadzornih organov in izvajalcev nadzora za namene enakovrednosti in skladnosti. Razen če je izrecno določeno drugače, mora Komisija take izvedbene akte sprejeti v skladu z določbami [Uredbe (EU) št. XX/XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o ...].

  Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (4). Komisija se mora v okviru priprave izvedbenih aktov opreti na svetovalne skupine, tako da bodo lahko zainteresirane strani in nevladne organizacije redno in strukturirano izražale svoje mnenje. [Sprememba 2]

| (4a) | Komisija mora v nujnih in ustrezno upravičenih primerih sprejeti izvedbene akte s takojšnjo veljavnostjo glede preklica priznavanja nadzornih organov in teles v primeru nepravilnosti ali kršitev določb iz Uredbe (ES) št. 834/2007 ali glede preklica priznavanja tretje države, katere sistem proizvodnje ne ustreza več načelom in proizvodnim pravilom, opredeljenim v tej uredbi, in katerih nadzorni ukrepi niso več enako učinkoviti kot tisti iz uredbe. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4a)

Komisija mora v nujnih in ustrezno upravičenih primerih sprejeti izvedbene akte s takojšnjo veljavnostjo glede preklica priznavanja nadzornih organov in teles v primeru nepravilnosti ali kršitev določb iz Uredbe (ES) št. 834/2007 ali glede preklica priznavanja tretje države, katere sistem proizvodnje ne ustreza več načelom in proizvodnim pravilom, opredeljenim v tej uredbi, in katerih nadzorni ukrepi niso več enako učinkoviti kot tisti iz uredbe. [Sprememba 3]

| (4b) | Namen usklajevanja z Lizbonsko pogodbo bi moral biti poenostavitev vse zakonodaje Unije, ki velja za ta sektor, da bi razbremenili ekološke kmete in odpravili nepotrebno birokracijo. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4b)

Namen usklajevanja z Lizbonsko pogodbo bi moral biti poenostavitev vse zakonodaje Unije, ki velja za ta sektor, da bi razbremenili ekološke kmete in odpravili nepotrebno birokracijo. [Sprememba 4]

| (5) | Zaradi jasnosti je treba besedilo sklicev na evropski standard EN 45011 ali vodnik ISO 65 uskladiti z drugimi ustreznimi akti Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti je treba besedilo sklicev na evropski standard EN 45011 ali vodnik ISO 65 uskladiti z drugimi ustreznimi akti Unije.

| (6) | Uredbo (ES) št. 834/2007 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 834/2007 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 834/2007 se spremeni:

| (1) | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8


  Splošne zahteve

  Izvajalci spoštujejo pravila pridelave iz tega naslova in posebna pravila pridelave ter ukrepe in pogoje, potrebne za njihovo izvedbo, ki jih je Komisija sprejela z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 38a in 38b.“. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Splošne zahteve

Izvajalci spoštujejo pravila pridelave iz tega naslova in posebna pravila pridelave ter ukrepe in pogoje, potrebne za njihovo izvedbo, ki jih je Komisija sprejela z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 38a in 38b.“.

| (2) | V členu 9 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija z delegiranimi akti

  Komisijo se pooblasti, da za namene prepovedi iz odstavka 1 sprejme delegirane akte v skladu s členom 38a(1)

  odloči o ukrepih za izvajanje prepovedi uporabe GSO in proizvodov, pridelanih

  v zvezi z uvedbo modela za izjavo dobavitelja, ki potrjuje, da dobavljeni proizvodi niso pridelani
  iz GSO ali z GSO.“
  [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2)

V členu 9 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija z delegiranimi akti

  Komisijo se pooblasti, da za namene prepovedi iz odstavka 1 sprejme delegirane akte v skladu s členom 38a(1)

  odloči o ukrepih za izvajanje prepovedi uporabe GSO in proizvodov, pridelanih

  v zvezi z uvedbo modela za izjavo dobavitelja, ki potrjuje, da dobavljeni proizvodi niso pridelani
  iz GSO ali z GSO.“

| (3) | V členu 11 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vendar pa je lahko v skladu s posebnimi pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1), kmetijsko gospodarstvo razdeljeno na jasno ločene enote ali ribogojna območja, pri čemer se vse enote ali območja ne upravljajo v skladu s pravili ekološke pridelave. Pri živalih gre pri tem za različne vrste. Pri ribogojstvu gre lahko za iste vrste, če so ribogojna območja ustrezno ločena. Pri rastlinah gre za različne sorte, med katerimi se zlahka razlikuje.“. |
| --- | --- |

(3)

V členu 11 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Vendar pa je lahko v skladu s posebnimi pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1), kmetijsko gospodarstvo razdeljeno na jasno ločene enote ali ribogojna območja, pri čemer se vse enote ali območja ne upravljajo v skladu s pravili ekološke pridelave. Pri živalih gre pri tem za različne vrste. Pri ribogojstvu gre lahko za iste vrste, če so ribogojna območja ustrezno ločena. Pri rastlinah gre za različne sorte, med katerimi se zlahka razlikuje.“.

| (4) | V členu 12 se odstavek 3 črta. |
| --- | --- |

(4)

V členu 12 se odstavek 3 črta.

| (5) | V členu 13 se odstavek 3 črta. |
| --- | --- |

(5)

V členu 13 se odstavek 3 črta.

| (6) | V členu 14 se odstavek 2 črta. |
| --- | --- |

(6)

V členu 14 se odstavek 2 črta.

| (7) | V členu 15 se odstavek 2 črta. |
| --- | --- |

(7)

V členu 15 se odstavek 2 črta.

| (8) | Člen 16 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) odobri za uporabo v ekološki pridelavi in uvrsti na posebni omejevalni seznam proizvode in snovi, ki se lahko uporabljajo v ekološkem kmetovanju za naslednje namene:“; |
| --- | --- | --- |

(8)

Člen 16 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) odobri za uporabo v ekološki pridelavi in uvrsti na posebni omejevalni seznam proizvode in snovi, ki se lahko uporabljajo v ekološkem kmetovanju za naslednje namene:“;

| (b) | V odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a) določi meje v zvezi s kmetijskimi proizvodi, za katere se lahko uporabijo proizvodi in snovi iz odstavka 1 tega člena, in po potrebi umakne te proizvode in snovi.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

V odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a) določi meje v zvezi s kmetijskimi proizvodi, za katere se lahko uporabijo proizvodi in snovi iz odstavka 1 tega člena, in po potrebi umakne te proizvode in snovi.“;

| (c) | V odstavku 3 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Proizvodi in snovi, ki se uporabljajo pred sprejetjem te uredbe za namene, skladne s tistimi iz odstavka 1 tega člena, se lahko uporabljajo tudi po njenem sprejetju. Komisija lahko kadar koli umakne take proizvode ali snovi z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) in v skladu s pogoji, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a).“. |
| --- | --- | --- |

(c)

V odstavku 3 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

Proizvodi in snovi, ki se uporabljajo pred sprejetjem te uredbe za namene, skladne s tistimi iz odstavka 1 tega člena, se lahko uporabljajo tudi po njenem sprejetju. Komisija lahko kadar koli umakne take proizvode ali snovi z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) in v skladu s pogoji, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a).“.

| (9) | V členu 17 se odstavek 2 črta. |
| --- | --- |

(9)

V členu 17 se odstavek 2 črta.

| (10) | V členu 18 se odstavek 5 črta. |
| --- | --- |

(10)

V členu 18 se odstavek 5 črta.

| (11) | V členu 19(3) se črta drugi pododstavek. |
| --- | --- |

(11)

V členu 19(3) se črta drugi pododstavek.

| (12) | V členu 20 se odstavek 3 črta. |
| --- | --- |

(12)

V členu 20 se odstavek 3 črta.

| (13) | V členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) odloči o odobritvi proizvodov in snovi ter njihovi vključitvi na omejevalni seznam iz odstavka 1 tega člena in po potrebi o umiku proizvodov s tega seznama ter z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a) določi meje v zvezi z njihovo uporabo.
  Če država članica meni, da bi bilo treba proizvod ali snov uvrstiti na seznam iz odstavka 1 oziroma jo z njega umakniti ali da bi bilo treba spremeniti specifikacije o uporabi iz tega odstavka, država članica zagotovi, da se dokumentacija, v kateri so navedeni razlogi za uvrstitev, umik ali spremembe, pošlje Komisiji in državam članicam po uradni poti.
  Zahteve za spremembe ali umik, kakor tudi odločitve o tem, se objavijo. Proizvodi in snovi iz člena 19(2)(b) in (c), ki se uporabljajo pred sprejetjem te uredbe, se lahko uporabljajo tudi po njenem sprejetju. Komisija lahko kadar koli umakne take proizvode z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) in v skladu s pogoji, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a).“. |
| --- | --- |

(13)

V členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) odloči o odobritvi proizvodov in snovi ter njihovi vključitvi na omejevalni seznam iz odstavka 1 tega člena in po potrebi o umiku proizvodov s tega seznama ter z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a) določi meje v zvezi z njihovo uporabo.

Če država članica meni, da bi bilo treba proizvod ali snov uvrstiti na seznam iz odstavka 1 oziroma jo z njega umakniti ali da bi bilo treba spremeniti specifikacije o uporabi iz tega odstavka, država članica zagotovi, da se dokumentacija, v kateri so navedeni razlogi za uvrstitev, umik ali spremembe, pošlje Komisiji in državam članicam po uradni poti.

Zahteve za spremembe ali umik, kakor tudi odločitve o tem, se objavijo. Proizvodi in snovi iz člena 19(2)(b) in (c), ki se uporabljajo pred sprejetjem te uredbe, se lahko uporabljajo tudi po njenem sprejetju. Komisija lahko kadar koli umakne take proizvode z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(a)(ii) in v skladu s pogoji, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(a).“.

| (14) | Člen 22 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(c) in v skladu s pogoji iz odstavka 2 tega člena ter cilji in načeli iz naslova II odobri izjeme od pravil pridelave iz poglavij od 1 do 4.“; |
| --- | --- | --- |

(14)

Člen 22 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(c) in v skladu s pogoji iz odstavka 2 tega člena ter cilji in načeli iz naslova II odobri izjeme od pravil pridelave iz poglavij od 1 do 4.“;

| (b) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se črta.

| (15) | V členu 23 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(e) prilagodi seznam izrazov iz Priloge.“. |
| --- | --- |

(15)

V členu 23 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(e) prilagodi seznam izrazov iz Priloge.“.

| (16) | Člen 24 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se spremeni:






  (i) | Točki (b) in (c) prvega pododstavka se nadomestita z naslednjim:






  „(b) | se v zvezi s predpakirano hrano na označbi navede tudi logotip ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(16)

Člen 24 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se spremeni:

(i)

Točki (b) in (c) prvega pododstavka se nadomestita z naslednjim:

„(b)

se v zvezi s predpakirano hrano na označbi navede tudi logotip ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1);

| (c) | se v primeru uporabe logotipa ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1) v istem vidnem polju kot logotip navede tudi kraj, v katerem so bile pridelane surovine kmetijskega izvora, iz katerih je proizvod sestavljen, po potrebi v eni od naslednjih oblik:






  — | ‚Kmetijstvo EU‘, če so bile surovine kmetijskega izvora pridelane v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(c)

se v primeru uporabe logotipa ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1) v istem vidnem polju kot logotip navede tudi kraj, v katerem so bile pridelane surovine kmetijskega izvora, iz katerih je proizvod sestavljen, po potrebi v eni od naslednjih oblik:

—

‚Kmetijstvo EU‘, če so bile surovine kmetijskega izvora pridelane v Uniji;

| — | ‚Kmetijstvo izven EU‘, če so bile surovine kmetijskega izvora pridelane v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

‚Kmetijstvo izven EU‘, če so bile surovine kmetijskega izvora pridelane v tretjih državah;

| — | ‚Kmetijstvo EU/izven EU‘ če je bil del surovin kmetijskega izvora pridelan v Uniji, del pa v tretji državi.“ |
| --- | --- |

—

‚Kmetijstvo EU/izven EU‘ če je bil del surovin kmetijskega izvora pridelan v Uniji, del pa v tretji državi.“

| (ii) | Peti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Uporaba logotipa ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1) in navedba iz prvega pododstavka tega odstavka sta neobvezni za proizvode, uvožene iz tretjih držav. Če pa je na označbi naveden logotip ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1), je na označbi tudi navedba iz prvega pododstavka tega odstavka.“; |
| --- | --- |

(ii)

Peti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Uporaba logotipa ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1) in navedba iz prvega pododstavka tega odstavka sta neobvezni za proizvode, uvožene iz tretjih držav. Če pa je na označbi naveden logotip ekološke pridelave Evropske unije iz člena 25(1), je na označbi tudi navedba iz prvega pododstavka tega odstavka.“;

| (b) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se črta.

| (17) | Člen 25 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Logotip ekološke pridelave Evropske unije se lahko uporabi za označevanje, predstavitev in oglaševanje proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.
  Logotip ekološke pridelave Evropske unije se ne uporablja za proizvode iz preusmeritve in hrano iz člena 23(4)(b) in (c).“; |
| --- | --- | --- |

(17)

Člen 25 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Logotip ekološke pridelave Evropske unije se lahko uporabi za označevanje, predstavitev in oglaševanje proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

Logotip ekološke pridelave Evropske unije se ne uporablja za proizvode iz preusmeritve in hrano iz člena 23(4)(b) in (c).“;

| (b) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se črta.

| (18) | V členu 26 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:
  „Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(b) določi posebne zahteve glede označevanja in sestave, ki veljajo za:“. |
| --- | --- |

(18)

V členu 26 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(b) določi posebne zahteve glede označevanja in sestave, ki veljajo za:“.

| (19) | Člen 27 se spremeni:






  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Poleg pogojev iz Uredbe (ES) št. 882/2004 vključuje nadzorni sistem, vzpostavljen s to uredbo, vsaj uporabo previdnostnih in nadzornih ukrepov.“; |
| --- | --- | --- |

(19)

Člen 27 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Poleg pogojev iz Uredbe (ES) št. 882/2004 vključuje nadzorni sistem, vzpostavljen s to uredbo, vsaj uporabo previdnostnih in nadzornih ukrepov.“;

| (b) | V odstavku 5 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | je izvajalec nadzora akreditiran po zadnji različici evropskega standarda EN 45011 ali vodnika ISO 65 (‚Splošne zahteve za organe, ki izvajajo sisteme potrjevanja proizvodov‘), ki so jo odobrili pristojni organi;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

V odstavku 5 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

je izvajalec nadzora akreditiran po zadnji različici evropskega standarda EN 45011 ali vodnika ISO 65 (‚Splošne zahteve za organe, ki izvajajo sisteme potrjevanja proizvodov‘), ki so jo odobrili pristojni organi;“;

| (c) | V odstavku 7 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | pristojnosti za odobritev izjem iz člena 22, razen če je to predvideno v posebnih pogojih, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(c).“. |
| --- | --- | --- |

(c)

V odstavku 7 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

pristojnosti za odobritev izjem iz člena 22, razen če je to predvideno v posebnih pogojih, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(2)(c).“.

| (20) | V členu 28 se odstavek 6 črta. |
| --- | --- |

(20)

V členu 28 se odstavek 6 črta.

| (21) | V členu 29 se odstavek 3 črta. |
| --- | --- |

(21)

V členu 29 se odstavek 3 črta.

| (22) | V členu 30(2) se tretji pododstavek črta. |
| --- | --- |

(22)

V členu 30(2) se tretji pododstavek črta.

| (23) | Člen 32(2) se spremeni:






  (a) | Prva dva pododstavka se nadomestita z naslednjim:
  „Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), prizna nadzorne organe in izvajalce nadzora iz odstavka 1(b) tega člena, vključno z nadzornimi organi in izvajalci nadzora iz člena 27, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje dokazil iz odstavka 1(c) tega člena v tretjih državah.
  Izvajalci nadzora so akreditirani po zadnji različici evropskega standarda EN 45011 ali vodnika ISO 65 (‚Splošne zahteve za organe, ki izvajajo sisteme potrjevanja proizvodov‘). Dejavnosti izvajalcev nadzora so podvržene rednim ocenam na kraju samem, nadzoru in večletni ponovni oceni njihovih dejavnosti s strani akreditacijskega organa.“; |
| --- | --- | --- |

(23)

Člen 32(2) se spremeni:

(a)

Prva dva pododstavka se nadomestita z naslednjim:

„Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), prizna nadzorne organe in izvajalce nadzora iz odstavka 1(b) tega člena, vključno z nadzornimi organi in izvajalci nadzora iz člena 27, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje dokazil iz odstavka 1(c) tega člena v tretjih državah.

Izvajalci nadzora so akreditirani po zadnji različici evropskega standarda EN 45011 ali vodnika ISO 65 (‚Splošne zahteve za organe, ki izvajajo sisteme potrjevanja proizvodov‘). Dejavnosti izvajalcev nadzora so podvržene rednim ocenam na kraju samem, nadzoru in večletni ponovni oceni njihovih dejavnosti s strani akreditacijskega organa.“;

| (b) | Dodata se naslednja pododstavka:
  „Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), umakne priznanje nadzornih organov in izvajalcev nadzora v primeru nepravilnosti ali kršitev določb te uredbe.

  Po potrebi

  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih
  lahko Komisija v nujnih primerih

  v skladu s postopkom iz člena 38g(3)
  sprejme to odločitev v skladu z drugim odstavkom člena 38g

  izvedbene ukrepe, ki se začnejo nemudoma uporabljati
  . V tem primeru se sprejeti ukrepi nemudoma sporočijo državam članicam in začnejo takoj veljati.“ |
| --- | --- |

(b)

Dodata se naslednja pododstavka:

„Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), umakne priznanje nadzornih organov in izvajalcev nadzora v primeru nepravilnosti ali kršitev določb te uredbe.

Po potrebi

  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih
  lahko Komisija v nujnih primerih

  v skladu s postopkom iz člena 38g(3)
  sprejme to odločitev v skladu z drugim odstavkom člena 38g

  izvedbene ukrepe, ki se začnejo nemudoma uporabljati
  . V tem primeru se sprejeti ukrepi nemudoma sporočijo državam članicam in začnejo takoj veljati.“

| (24) | Člen 33 se spremeni:






  (a) | Odstavek 2 se spremeni:






  (i) | Prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), prizna tretje države, katerih sistem pridelave je v skladu z načeli in pravili pridelave, ki so enakovredna tistim iz naslovov II, III in IV, in katerih nadzorni ukrepi so enako učinkoviti kot tisti iz naslova V. V oceni enakovrednosti se upoštevajo smernice CAC/GL 32 Codex Alimentarius.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Člen 33 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se spremeni:

(i)

Prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), prizna tretje države, katerih sistem pridelave je v skladu z načeli in pravili pridelave, ki so enakovredna tistim iz naslovov II, III in IV, in katerih nadzorni ukrepi so enako učinkoviti kot tisti iz naslova V. V oceni enakovrednosti se upoštevajo smernice CAC/GL 32 Codex Alimentarius.“;

| (ii) | Dodata se naslednja pododstavka:
  „Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), umakne priznanje tretjih držav, katerih sistem pridelave ni več v skladu z načeli in pravili pridelave, ki so enakovredna tistim iz naslovov II, III in IV, in katerih nadzorni ukrepi niso več enako učinkoviti kot tisti iz naslova V.

  Po potrebi

  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih
  lahko Komisija v nujnih primerih

  v skladu s postopkom iz člena 38g(3)
  sprejme to odločitev v skladu z drugim odstavkom člena 38g

  izvedbene ukrepe, ki se začnejo nemudoma uporabljati
  . V tem primeru se sprejeti ukrepi nemudoma sporočijo državam članicam in začnejo takoj veljati.

  “ |
| --- | --- |

(ii)

Dodata se naslednja pododstavka:

„Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), umakne priznanje tretjih držav, katerih sistem pridelave ni več v skladu z načeli in pravili pridelave, ki so enakovredna tistim iz naslovov II, III in IV, in katerih nadzorni ukrepi niso več enako učinkoviti kot tisti iz naslova V.

Po potrebi

  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih
  lahko Komisija v nujnih primerih

  v skladu s postopkom iz člena 38g(3)
  sprejme to odločitev v skladu z drugim odstavkom člena 38g

  izvedbene ukrepe, ki se začnejo nemudoma uporabljati
  . V tem primeru se sprejeti ukrepi nemudoma sporočijo državam članicam in začnejo takoj veljati.

  “

| (b) | Odstavek 3 se spremeni:






  (i) | Prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Za proizvode, ki niso uvoženi v skladu s členom 32 in niso uvoženi iz tretje države, ki je priznana v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), prizna nadzorne organe in izvajalce nadzora, vključno z nadzornimi organi in izvajalci nadzora iz člena 27, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah za namen odstavka 1 tega člena. V oceni enakovrednosti se upoštevajo smernice CAC/GL 32 Codex Alimentarius.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se spremeni:

(i)

Prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Za proizvode, ki niso uvoženi v skladu s členom 32 in niso uvoženi iz tretje države, ki je priznana v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), prizna nadzorne organe in izvajalce nadzora, vključno z nadzornimi organi in izvajalci nadzora iz člena 27, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah za namen odstavka 1 tega člena. V oceni enakovrednosti se upoštevajo smernice CAC/GL 32 Codex Alimentarius.“;

| (ii) | Dodata se naslednja pododstavka:
  „Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), umakne priznanje nadzornih organov in izvajalcev nadzora v primeru nepravilnosti ali kršitev določb te uredbe.

  Po potrebi

  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih
  lahko Komisija v nujnih primerih

  v skladu s postopkom iz člena 38g(3)
  sprejme to odločitev v skladu z drugim odstavkom člena 38g

  izvedbene ukrepe, ki se začnejo nemudoma uporabljati
  . V tem primeru se sprejeti ukrepi nemudoma sporočijo državam članicam in začnejo takoj veljati.“ |
| --- | --- |

(ii)

Dodata se naslednja pododstavka:

„Komisija lahko z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(f) na podlagi meril, ki jih je treba sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 38a(1)(c)(v), umakne priznanje nadzornih organov in izvajalcev nadzora v primeru nepravilnosti ali kršitev določb te uredbe.

Po potrebi

  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih
  lahko Komisija v nujnih primerih

  v skladu s postopkom iz člena 38g(3)
  sprejme to odločitev v skladu z drugim odstavkom člena 38g

  izvedbene ukrepe, ki se začnejo nemudoma uporabljati
  . V tem primeru se sprejeti ukrepi nemudoma sporočijo državam članicam in začnejo takoj veljati.“

| (25) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 36a


  Objava in obveščanje

  Komisija v skladu s pravili, ki jih je treba sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(b), določi, objavi, da na voljo ali razširja informacije, ki jih je treba opredeliti z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(a), ter sezname tretjih držav ter nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih v skladu s členoma 32 in 33.“. |
| --- | --- |

(25)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 36a

Objava in obveščanje

Komisija v skladu s pravili, ki jih je treba sprejeti z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(b), določi, objavi, da na voljo ali razširja informacije, ki jih je treba opredeliti z izvedbenimi akti v skladu s členom 38b(a), ter sezname tretjih držav ter nadzornih organov in izvajalcev nadzora, priznanih v skladu s členoma 32 in 33.“.

| (26) | Člena 37 in 38 se črtata. |
| --- | --- |

(26)

Člena 37 in 38 se črtata.

| (27) | Vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 38a


  Prenesena pooblastila

  1.   Da bi se bolje upoštevala pričakovanja potrošnikov v zvezi s kakovostjo ekoloških proizvodov in da bi se zagotovila ustrezna uporaba pravil pri zadevnih organih in izvajalcih ter pravilno delovanje enotnega trga in trgovine,
  se
  Komisija z delegiranimi akti sprejme posebna pravila, ukrepe

  pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38d v zvezi s posebnimi pravili, ukrepi
  in pogoje, potrebne

  pogoji, potrebnimi
  za uporabo te uredbe, vključno s posebnimi opredelitvami, povezanimi s področjem uporabe te uredbe, pri čemer veljajo cilji in načela iz naslova II za: [Sprememba 9]







  (a) | pravila pridelave iz naslova III, še zlasti:






  (i) | posebne zahteve, pogoji in obdobja preusmeritve, ki jih morajo izvajalci spoštovati; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 38a

Prenesena pooblastila

1.   Da bi se bolje upoštevala pričakovanja potrošnikov v zvezi s kakovostjo ekoloških proizvodov in da bi se zagotovila ustrezna uporaba pravil pri zadevnih organih in izvajalcih ter pravilno delovanje enotnega trga in trgovine,
  se
  Komisija z delegiranimi akti sprejme posebna pravila, ukrepe

  pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38d v zvezi s posebnimi pravili, ukrepi
  in pogoje, potrebne

  pogoji, potrebnimi
  za uporabo te uredbe, vključno s posebnimi opredelitvami, povezanimi s področjem uporabe te uredbe, pri čemer veljajo cilji in načela iz naslova II za: [Sprememba 9]

(a)

pravila pridelave iz naslova III, še zlasti:

(i)

posebne zahteve, pogoji in obdobja preusmeritve, ki jih morajo izvajalci spoštovati;

| (ii) | odobritev proizvodov in snovi za uporabo v ekološki pridelavi, njihova vključitev na omejevalni seznam ali umik s tega seznama za namene členov 16 in 21; |
| --- | --- |

(ii)

odobritev proizvodov in snovi za uporabo v ekološki pridelavi, njihova vključitev na omejevalni seznam ali umik s tega seznama za namene členov 16 in 21;

| (iii) | predelovalne postopke za predelano hrano; |
| --- | --- |

(iii)

predelovalne postopke za predelano hrano;

| (iv) | pogoje prepovedi uporabe GSO in proizvodov, pridelanih iz GSO ali z GSO; |
| --- | --- |

(iv)

pogoje prepovedi uporabe GSO in proizvodov, pridelanih iz GSO ali z GSO;

| (v) | opredelitev obdobij iz člena 17(1)(c) do (f); |
| --- | --- |

(v)

opredelitev obdobij iz člena 17(1)(c) do (f);

| (b) | pravila označevanja, zahteve in posebna merila v zvezi s predstavitvijo, sestavo, velikostjo in obliko ekološkega logotipa Evropske unije ter pogoje in pravice za njegovo uporabo v skladu z naslovom IV; |
| --- | --- |

(b)

pravila označevanja, zahteve in posebna merila v zvezi s predstavitvijo, sestavo, velikostjo in obliko ekološkega logotipa Evropske unije ter pogoje in pravice za njegovo uporabo v skladu z naslovom IV;

| (c) | nadzorne sisteme, vzpostavljene na podlagi naslovov V in VI, še zlasti:






  (i) | zahteve glede nadzora, nadzorne in revizijske postopke; |
| --- | --- | --- |

(c)

nadzorne sisteme, vzpostavljene na podlagi naslovov V in VI, še zlasti:

(i)

zahteve glede nadzora, nadzorne in revizijske postopke;

| (ii) | merila za odobritev izvajalcev nadzora za namene člena 27; |
| --- | --- |

(ii)

merila za odobritev izvajalcev nadzora za namene člena 27;

| (iii) | posebna merila za prenos nalog na izvajalce nadzora iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

posebna merila za prenos nalog na izvajalce nadzora iz točke (ii);

| (iv) | obliko dokazil; |
| --- | --- |

(iv)

obliko dokazil;

| (v) | merila, ki jih je treba uporabiti v zvezi s priznanjem tretjih držav za namene člena 33(2) ter v zvezi s priznanjem nadzornih organov in izvajalcev nadzora za namene člena 32(2) in člena 33(3); |
| --- | --- |

(v)

merila, ki jih je treba uporabiti v zvezi s priznanjem tretjih držav za namene člena 33(2) ter v zvezi s priznanjem nadzornih organov in izvajalcev nadzora za namene člena 32(2) in člena 33(3);

| (vi) | merila, ki jih je treba uporabiti v zvezi z umikom odobritve ali priznanja in dokazil, vključno s primeri, v katerih lahko Komisija nujno ukrepa v skladu z drugim odstavkom člena 38g; |
| --- | --- |

(vi)

merila, ki jih je treba uporabiti v zvezi z umikom odobritve ali priznanja in dokazil, vključno s primeri, v katerih lahko Komisija nujno ukrepa v skladu z drugim odstavkom člena 38g;

| (vii) | merila, ki jih je treba uporabiti v zvezi s prepoznavanjem in obveščanjem o dejavnosti, ki je podrejena nadzornemu sistemu; |
| --- | --- |

(vii)

merila, ki jih je treba uporabiti v zvezi s prepoznavanjem in obveščanjem o dejavnosti, ki je podrejena nadzornemu sistemu;

| (viii) | pravila, ki jih je treba uporabiti, kadar se proizvodi iz tretjih držav dajo v promet na trg Unije kot ekološki proizvodi; |
| --- | --- |

(viii)

pravila, ki jih je treba uporabiti, kadar se proizvodi iz tretjih držav dajo v promet na trg Unije kot ekološki proizvodi;

| (d) | prosti pretok ekoloških proizvodov. |
| --- | --- |

(d)

prosti pretok ekoloških proizvodov.

2.   Da bi se upošteval tehnični razvoj in posebnosti sektorja, lahko Komisija z delegiranimi akti ter v skladu s cilji in načeli iz naslova II sprejme pravila, potrebna za uporabo te uredbe za:

| (a) | odobritev, omejitev ali prepoved posebnih tehnik za namene členov od 12 do 16, 18, 19 in 20 ter pogoje in omejitve v zvezi z uporabo snovi in proizvodov ter njihovim umikom, zlasti v zvezi z načinom uporabe, odmerkom, rokom uporabe in stikom s kmetijskimi proizvodi; |
| --- | --- |

(a)

odobritev, omejitev ali prepoved posebnih tehnik za namene členov od 12 do 16, 18, 19 in 20 ter pogoje in omejitve v zvezi z uporabo snovi in proizvodov ter njihovim umikom, zlasti v zvezi z načinom uporabe, odmerkom, rokom uporabe in stikom s kmetijskimi proizvodi;

| (b) | posebna pravila pridelave za kvas; |
| --- | --- |

(b)

posebna pravila pridelave za kvas;

| (c) | odobritev izjem od pravil pridelave in posebnih pogojev za uporabo teh izjem za namene člena 22; |
| --- | --- |

(c)

odobritev izjem od pravil pridelave in posebnih pogojev za uporabo teh izjem za namene člena 22;

| (d) | prehodne ukrepe za lažji prehod s pravil, določenih z Uredbo (EGS) št. 2092/91, na to uredbo; |
| --- | --- |

(d)

prehodne ukrepe za lažji prehod s pravil, določenih z Uredbo (EGS) št. 2092/91, na to uredbo;

| (e) | prilagoditev seznama izrazov iz Priloge. |
| --- | --- |

(e)

prilagoditev seznama izrazov iz Priloge.

3.   Da bi se zagotovila preglednost s hitro, učinkovito, točno in stroškovno učinkovito izmenjavo informacij, Komisija z delegiranimi akti opredeli:

| (a) | naravo in vrsto informacij, ki jih je treba sporočiti; |
| --- | --- |

(a)

naravo in vrsto informacij, ki jih je treba sporočiti;

| (b) | postopke za sporočanje informacij; |
| --- | --- |

(b)

postopke za sporočanje informacij;

| (c) | pravila, povezana s pravicami do dostopa do informacij ali razpoložljivih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

pravila, povezana s pravicami do dostopa do informacij ali razpoložljivih informacijskih sistemov;

| (d) | sredstva objave informacij. |
| --- | --- |

(d)

sredstva objave informacij.

Člen 38b

Izvedbena pooblastila

1.
     Komisija z izvedbenimi akti
  po postopku pregleda iz člena 38g(2)
  sprejme potrebne določbe za doseganje enotne uporabe te uredbe v Uniji, še zlasti v povezavi s: [Sprememba 10]

| (a) | podrobnostmi in specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko in načinom sporočanja, predložitve in izmenjave informacij, zahtevanih v okviru te uredbe:






  (i) | od izvajalcev, zlasti v zvezi z informacijami, vključenimi v predložitev in sporočanje iz člena 28(1) in člena 29(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

podrobnostmi in specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko in načinom sporočanja, predložitve in izmenjave informacij, zahtevanih v okviru te uredbe:

(i)

od izvajalcev, zlasti v zvezi z informacijami, vključenimi v predložitev in sporočanje iz člena 28(1) in člena 29(1);

| (ii) | od izvajalcev nadzora, nadzornih organov, pristojnih organov držav članic, tretjih držav in Komisije ter med njimi, zlasti v zvezi s členi 22, od 30 do 33, 35 in 36; |
| --- | --- |

(ii)

od izvajalcev nadzora, nadzornih organov, pristojnih organov držav članic, tretjih držav in Komisije ter med njimi, zlasti v zvezi s členi 22, od 30 do 33, 35 in 36;

| (b) | pogoji in sredstvi objave informacij iz točke (a) in seznamov tretjih držav ali nadzornih organov in izvajalcev nadzora, imenovanih v skladu s členom 27 ali priznanih v skladu s členoma 32 in 33, ali posebnimi pravili in pogoji za razširjanje teh informacij in seznamov ali če jih Komisija da na voljo izvajalcem, pristojnim organom, izvajalcem nadzora, nadzornim organom in državam članicam ali tretjim državam; |
| --- | --- |

(b)

pogoji in sredstvi objave informacij iz točke (a) in seznamov tretjih držav ali nadzornih organov in izvajalcev nadzora, imenovanih v skladu s členom 27 ali priznanih v skladu s členoma 32 in 33, ali posebnimi pravili in pogoji za razširjanje teh informacij in seznamov ali če jih Komisija da na voljo izvajalcem, pristojnim organom, izvajalcem nadzora, nadzornim organom in državam članicam ali tretjim državam;

| (c) | postopki in pogoji, ki jih je treba upoštevati v zvezi z elektronskim izdajanjem potrdil, zlasti za potrdila iz člena 29 in člena 33(1)(d); |
| --- | --- |

(c)

postopki in pogoji, ki jih je treba upoštevati v zvezi z elektronskim izdajanjem potrdil, zlasti za potrdila iz člena 29 in člena 33(1)(d);

| (d) | dodelitvijo šifer izvajalcem nadzora in nadzornim organom ter navedbo kraja, v katerem so bile surovine kmetijskega izvora pridelane v skladu s členom 24; |
| --- | --- |

(d)

dodelitvijo šifer izvajalcem nadzora in nadzornim organom ter navedbo kraja, v katerem so bile surovine kmetijskega izvora pridelane v skladu s členom 24;

| (e) | posebnimi merili v zvezi s predstavitvijo, sestavo in velikostjo navedb iz člena 24(1)(a) in (c); |
| --- | --- |

(e)

posebnimi merili v zvezi s predstavitvijo, sestavo in velikostjo navedb iz člena 24(1)(a) in (c);

| (f) | priznanjem in umikom tretjih držav ter nadzornih organov in izvajalcev nadzora za namene člena 32(2) ter člena 33(2) in (3). |
| --- | --- |

(f)

priznanjem in umikom tretjih držav ter nadzornih organov in izvajalcev nadzora za namene člena 32(2) ter člena 33(2) in (3).

1a.
     
  V ustrezno utemeljenih nujnih primerih, ki se nanašajo na preklic priznavanja nadzornih organov in teles v primeru nepravilnosti ali kršitev določb iz te uredbe ali na preklic priznavanja tretje države, v kateri sistem proizvodnje ne ustreza več načelom in proizvodnim pravilom, opredeljenim v Naslovu II, III in IV, oziroma v kateri nadzorni ukrepi niso več enako učinkoviti kot tisti iz Naslova V, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 38g(3) sprejme izvedbene akte s takojšnjo veljavnostjo. [Sprememba 11]

Člen 38c

Pooblastila Komisije

Kadar so Komisiji podeljena pooblastila, ravna v skladu s postopkom iz člena 38d v primeru delegiranih aktov in v skladu s postopkom iz člena 38g v primeru izvedbenih aktov, razen če ni v tej uredbi izrecno drugače določeno.

Člen 38d

Izvajanje pooblastila

1.   Komisiji se pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov iz te uredbe podelijo za nedoločen čas

  se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu
  .

2.   Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9(4), člena 11, člena 16(1), točk (a) in (c) člena 16(3), člena 21(2), člena 22(1), člena 23(6), člena 26, točke (b) člena 27(7), člena 32(2) ter člena 33(2) in (3) se prenese na Komisijo za obdobje pet let od ... (5). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem tega obdobja nasprotuje temu podaljšanju.

3.   Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov se podelijo Komisiji pod pogoji iz člena 38e in 38f.

  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu pooblastila prenehajo veljati pooblastila, določena v navedeni odločitvi. Preklic začne veljati dan po objavi odločitve v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

3a.
     
  Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

3b.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet seznanita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.

  [Sprememba 12]

Člen 38e

Preklic pooblastila

1.   Pooblastilo iz člena 38a in 38d lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter morebitne razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v navedeni odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 13]

Člen 38f

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.   Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.

2.   Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet oba obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja delegiranemu aktu, svojo odločitev utemelji.
  [Sprememba 14]

Člen 38g

Izvedbeni akti – odbor za ekološko pridelavo

1.
     Kadar se izvedbeni akti sprejemajo v skladu s to uredbo, Komisiji pomaga odbor za ekološko pridelavo, pri čemer se uporablja postopek iz člena [5] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] (dopolniti po sprejetju uredbe iz člena 291(2) PDEU o pravilih nadzora, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu).
  Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

2.
     V nujnih primerih iz člena 32(2) ter člena 33(2) in (3) te uredbe se uporabi postopek iz člena [6] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy].

  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

| (28) | Člen 41 se spremeni:






  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(28)

Člen 41 se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| (b) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija do 31. decembra 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo.“. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija do 31. decembra 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo.“.

Člen 1a

Komisija tri leta po ... (7) oceni učinke sprememb Uredbe (ES) št. 834/2007, sprejetih s to uredbo, zlasti kar zadeva preglednost in vpliv na civilno družbo.

V ta proces ocenjevanja se vključijo predstavniki pomembnih interesnih skupin in civilne družbe. [Sprememba 16]

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 122.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012.

2

(3)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

3

(4)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

4

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)

5

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(6)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.
  “

6

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(7)  
  Datum: tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

7

Datum: tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/545 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/545

---

Sreda, 4. julij 2012Sistem financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada ***I

P7_TA(2012)0283

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

2013/C 349 E/28

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0761), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0761),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0002/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0002/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0204/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0204/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 126.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2010)0366

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 485/2008 (3) so Komisiji podeljena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 485/2008 (3) so Komisiji podeljena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

| (3) | Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente Uredbe

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba
  (ES) št. 485/2008., Določiti bi bilo treba elemente v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za pripravo seznama ukrepov
  ,
  ki po naravi niso primerni
  ,
  ki po naravi niso primerni
  za
  naknadne kontrole s pregledovanjem trgovinskih dokumentov, za
  katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo

  ta uredba ne velja
  .
  Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisija bi morala imeti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, z namenom, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente Uredbe

  Da bi zagotovili pravilno delovanje režima, ki ga uvaja Uredba
  (ES) št. 485/2008., Določiti bi bilo treba elemente v skladu s členom 290 Pogodbe
  o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za pripravo seznama ukrepov
  ,
  ki po naravi niso primerni
  ,
  ki po naravi niso primerni
  za
  naknadne kontrole s pregledovanjem trgovinskih dokumentov, za
  katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo

  ta uredba ne velja
  .
  Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 1]

| (4) | Da se zagotovi enotna uporaba

  bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 485/2008
  , je

  v vseh državah članicah, bi bilo treba
  na
  Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov

  prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati
  v skladu s členom 291 Pogodbe. Komisija bi morala biti posebej pooblaščena za sprejemanje enotnih pravil o izmenjavi informacij. Komisija mora sprejeti te izvedbene akte ob pomoči [Odbora za kmetijske sklade, ustanovljenega s členom 41b(1)] Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4) v skladu z določbami Uredbe

  Uredbo
  (EU) št. XX/XXXX

  182/2011
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. februarja 2011
  o ... [dopolniti po sprejetju uredbe iz člena 291(3) PDEU o pravilih nadzora, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu]


  določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (5).

  [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi enotna uporaba

  bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje
  Uredbe (ES) št. 485/2008
  , je

  v vseh državah članicah, bi bilo treba
  na
  Komisijo pooblastiti za sprejemanje izvedbenih aktov

  prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati
  v skladu s členom 291 Pogodbe. Komisija bi morala biti posebej pooblaščena za sprejemanje enotnih pravil o izmenjavi informacij. Komisija mora sprejeti te izvedbene akte ob pomoči [Odbora za kmetijske sklade, ustanovljenega s členom 41b(1)] Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4) v skladu z določbami Uredbe

  Uredbo
  (EU) št. XX/XXXX

  182/2011
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. februarja 2011
  o ... [dopolniti po sprejetju uredbe iz člena 291(3) PDEU o pravilih nadzora, o kateri trenutno poteka razprava v Evropskem parlamentu in Svetu]


  določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo uresničevanje izvedbenih pooblastil Komisije (5).

  [Sprememba 2]

| (5) | Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 485/2008 se spremeni:

| (1) | V členu 1

  Člen 1
  (2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim

  besedilom
  :
  „
  2.
     
  Ta uredba ne velja za ukrepe, ki jih zajema integrirani administrativni in kontrolni sistem po Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (6).


  Da se iz področja uporabe te uredbe izključijo tisti ukrepi, ki po naravi niso primerni za naknadne kontrole s pregledovanjem trgovinskih dokumentov, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s pogoji iz členov 13a, 13b in 13c

  člena
  13a te uredbe pripravi seznam drugih ukrepov, za katere se ta uredba ne uporablja.
  [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1)

V členu 1

  Člen 1
  (2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim

  besedilom
  :

„
  2.
     
  Ta uredba ne velja za ukrepe, ki jih zajema integrirani administrativni in kontrolni sistem po Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (6).

Da se iz področja uporabe te uredbe izključijo tisti ukrepi, ki po naravi niso primerni za naknadne kontrole s pregledovanjem trgovinskih dokumentov, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s pogoji iz členov 13a, 13b in 13c

  člena
  13a te uredbe pripravi seznam drugih ukrepov, za katere se ta uredba ne uporablja.

| (2) | Člen 7 se spremeni:






  (a) | v drugem pododstavku odstavka 1, se črta drugi stavek; |
| --- | --- | --- |

(2)

Člen 7 se spremeni:

(a)

v drugem pododstavku odstavka 1, se črta drugi stavek;

| (b) | odstavek 5 se črta. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se črta.

| (3) | Člen 13 se črta. |
| --- | --- |

(3)

Člen 13 se črta.

| (4) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 13a



  1.
     Komisiji se pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  se na Komisijo prenese pod pogoji
  iz te uredbe podelijo za nedoločen čas

  tega člena
  .


  2.
     
  Pooblastilo iz člena 1(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom od ... (7). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem tega obdobja nasprotuje takemu podaljšanju.




  3.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadarkoli prekliče pooblastilo iz člena 1(2). Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.




  4.
     Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.


  5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 1(2), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če sta pred iztekom tega roka Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila o nameri, da ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca. [Sprememba 4]



  Člen 13b



  Pooblastila iz člena 13a lahko Evropski parlament ali Svet prekliče kadar koli.


  Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter morebitne razloge za preklic.


  S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedenem sklepu. Sklep začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 5]



  Člen 13c



  Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirane akte v dveh mesecih od datuma obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.


  Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.


  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila, da ne nameravata vložiti ugovora.


  Če Evropski parlament ali Svet ugovarja proti delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja proti delegiranemu aktu, navede obrazložitev za to.
  [Sprememba 6]


  Člen 13d

  Komisija po potrebi z izvedbenimi akti po postopku iz člena 42d(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005, sprejme
  posebne
  določbe za enotno izvajanje te uredbe v Uniji, zlasti v zvezi z/s:






  (a) | usklajevanjem skupnih ukrepov iz člena 7(1); |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 13a

1.
     Komisiji se pooblastila

  Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  se na Komisijo prenese pod pogoji
  iz te uredbe podelijo za nedoločen čas

  tega člena
  .

2.
     
  Pooblastilo iz člena 1(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom od ... (7). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem tega obdobja nasprotuje takemu podaljšanju.

3.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko kadarkoli prekliče pooblastilo iz člena 1(2). Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija o njem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 1(2), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če sta pred iztekom tega roka Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila o nameri, da ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca. [Sprememba 4]

Člen 13b

Pooblastila iz člena 13a lahko Evropski parlament ali Svet prekliče kadar koli.

Institucija, ki je začela notranji postopek odločanja o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter morebitne razloge za preklic.

S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, določeno v navedenem sklepu. Sklep začne veljati nemudoma ali na poznejši datum, določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  [Sprememba 5]

Člen 13c

Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirane akte v dveh mesecih od datuma obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

Če po izteku navedenega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je določen v njem.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet Komisijo obvestila, da ne nameravata vložiti ugovora.

Če Evropski parlament ali Svet ugovarja proti delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja proti delegiranemu aktu, navede obrazložitev za to.
  [Sprememba 6]

Člen 13d

Komisija po potrebi z izvedbenimi akti po postopku iz člena 42d(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005, sprejme
  posebne
  določbe za enotno izvajanje te uredbe v Uniji, zlasti v zvezi z/s:

(a)

usklajevanjem skupnih ukrepov iz člena 7(1);

| (b) | podrobnostmi in specifikacijami glede vsebine, oblike in načina predložitve zahtevkov, vsebine, oblike in načina obveščanja ter predložitve in objave informacij, potrebnih v okviru te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

podrobnostmi in specifikacijami glede vsebine, oblike in načina predložitve zahtevkov, vsebine, oblike in načina obveščanja ter predložitve in objave informacij, potrebnih v okviru te uredbe;

| (c) | pogoji in načini objave ali posebnimi pravili in pogoji, ki jih mora upoštevati Komisija za razširjanje ali dajanje na voljo pristojnim organom držav članic informacij, ki so potrebne v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

pogoji in načini objave ali posebnimi pravili in pogoji, ki jih mora upoštevati Komisija za razširjanje ali dajanje na voljo pristojnim organom držav članic informacij, ki so potrebne v okviru te uredbe.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13e(2). [Sprememba 7]

Člen 13e

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za kmetijske sklade, ustanovljen v skladu s členom 41 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (8). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek velja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 126.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012.

2

(3)  UL L 143, 3.6.2008, str. 1.

3

(4)  
  UL L 209, 11.8.2005, str. 1
  .

4

UL L 209, 11.8.2005, str. 1

(5)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13

  .

5

UL L 55, 28.2.2011, str. 13

(6)  

  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.
  “

6

UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

(7)

7

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(8)  

  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.
  “

8

UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/550

---

Sreda, 4. julij 2012Sporazum med EU in Rusijo o ohranitvi obveznosti o trgovini s storitvami ***

P7_TA(2012)0284

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o ohranitvi obveznosti o trgovini s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

2013/C 349 E/29

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16815/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16815/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije v zvezi z ohranitvijo obveznosti o trgovini s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo (16816/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije v zvezi z ohranitvijo obveznosti o trgovini s storitvami iz trenutno veljavnega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo (16816/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0522/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91, členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0522/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0176/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0176/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/550

---

Sreda, 4. julij 2012Sporazum med EU in Rusijo o trgovini z deli in komponentami motornih vozil ***

P7_TA(2012)0285

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

2013/C 349 E/30

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16806/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16806/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (16807/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o trgovini z deli in komponentami motornih vozil med Evropsko unijo in Rusko federacijo (16807/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0517/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0517/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0175/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0175/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/551 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/551

---

Sreda, 4. julij 2012Sporazum med EU in Rusijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine s strani Ruske federacije ***

P7_TA(2012)0286

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

2013/C 349 E/31

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16827/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16827/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (16828/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o uvedbi ali zvišanju izvoznih dajatev za surovine (16828/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0520/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0520/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0178/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0178/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/552 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/552

---

Sreda, 4. julij 2012Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Mehiko, Marokom, Novo Zelandijo, Singapurjem, Švico in Združenimi državami Amerike ***

P7_TA(2012)0287

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Združenimi mehiškimi državami, Kraljevino Maroko, Novo Zelandijo, Republiko Singapur, Švicarsko konfederacijo in Združenimi državami Amerike (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

2013/C 349 E/32

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12195/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12195/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Združenimi mehiškimi državami, Kraljevino Maroko, Novo Zelandijo, Republiko Singapur, Švicarsko konfederacijo in Združenimi državami Amerike (12196/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami, Avstralijo, Kanado, Japonsko, Republiko Korejo, Združenimi mehiškimi državami, Kraljevino Maroko, Novo Zelandijo, Republiko Singapur, Švicarsko konfederacijo in Združenimi državami Amerike (12196/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0027/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0027/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0204/2012),

| 1. | ne odobri sklenitve sporazuma; |
| --- | --- |

1.

ne odobri sklenitve sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj sporoči Svetu, da sporazuma ni mogoče skleniti; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj sporoči Svetu, da sporazuma ni mogoče skleniti;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Avstralije, Kanade, Japonske, Republike Koreje, Združenih mehiških držav, Kraljevine Maroko, Nove Zelandije, Republike Singapur, Švicarske konfederacije in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Avstralije, Kanade, Japonske, Republike Koreje, Združenih mehiških držav, Kraljevine Maroko, Nove Zelandije, Republike Singapur, Švicarske konfederacije in Združenih držav Amerike.

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/553 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/553

---

Sreda, 4. julij 2012Neposredna plačila kmetom (2013) ***I

P7_TA(2012)0288

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

2013/C 349 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0630),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0337/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0337/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in prvega odstavka člena 42 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in prvega odstavka člena 42 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0163/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračun (A7-0163/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 116.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Sreda, 4. julij 2012P7_TC1-COD(2011)0286

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z uporabo neposrednih plačil kmetom za leto 2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 671/2012.)

---

Četrtek, 5. julij 2012

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/555 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/555

---

Četrtek, 5. julij 2012Protokol o Statutu Sodišča Evropske unije ***I

P7_TA(2012)0294

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

2013/C 349 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prošnje Sodišča, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (02074/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Sodišča, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (02074/2011),

| — | ob upoštevanju člena 257(2) in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je bil Parlamentu podan osnutek akta (C7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 257(2) in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je bil Parlamentu podan osnutek akta (C7-0090/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2011)0596),

| — | ob upoštevanju pisma Sodišča z dne 8. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sodišča z dne 8. maja 2012,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. maja 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. maja 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za ustavne zadeve (A7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za ustavne zadeve (A7-0185/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | ugotavlja, da je treba zaradi delne zamenjave članov Sodišča 7. oktobra 2012 in nujne potrebe, da se najde rešitev, ki bo zagotavljala ustrezno delovanje Sodišča za uslužbence, nemudoma sprejeti predlagane spremembe Statuta, ki se nanašajo na organizacijo Sodišča in Splošnega sodišča ter Sodišča za uslužbence, kakor poudarja tudi predsednik Sodišča Evropske unije v pismu z dne 8. maja 2012; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je treba zaradi delne zamenjave članov Sodišča 7. oktobra 2012 in nujne potrebe, da se najde rešitev, ki bo zagotavljala ustrezno delovanje Sodišča za uslužbence, nemudoma sprejeti predlagane spremembe Statuta, ki se nanašajo na organizacijo Sodišča in Splošnega sodišča ter Sodišča za uslužbence, kakor poudarja tudi predsednik Sodišča Evropske unije v pismu z dne 8. maja 2012;

| 3. | si pridržuje pravico, da bo kasneje preučil del zahteve o članstvu Splošnega sodišča, ki jo je predložilo Sodišče; |
| --- | --- |

3.

si pridržuje pravico, da bo kasneje preučil del zahteve o članstvu Splošnega sodišča, ki jo je predložilo Sodišče;

| 4. | sklene, da bo v bližnji prihodnosti v Parlamentu potekala razprava o smiselnosti uvedbe možnosti objavljanja ločenih mnenj na Sodišču; |
| --- | --- |

4.

sklene, da bo v bližnji prihodnosti v Parlamentu potekala razprava o smiselnosti uvedbe možnosti objavljanja ločenih mnenj na Sodišču;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču in Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču in Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 5. julij 2012P7_TC1-COD(2011)0901A

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 741/2012.)

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/556 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/556

---

Četrtek, 5. julij 2012Začasni sodniki Sodišča za uslužbence Evropske unije ***I

P7_TA(2012)0295

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z začasnimi sodniki Sodišča za uslužbence Evropske unije (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

2013/C 349 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Sodišča Evropske unije, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (01923/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Sodišča Evropske unije, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (01923/2011),

| — | ob upoštevanju členov 257 in 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je bil Parlamentu podan osnutek akta (C7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 257 in 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je bil Parlamentu podan osnutek akta (C7-0091/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (KOM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (KOM(2011)0596),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. maja 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. maja 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0184/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 5. julij 2012P7_TC1-COD(2011)0902

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o začasnih sodnikih Sodišča za uslužbence Evropske unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 979/2012.)

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/557 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/557

---

Četrtek, 5. julij 2012Finančna pomoč na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ***I

P7_TA(2012)0296

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

2013/C 349 E/36

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0659), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0659),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in členov 172 in 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in členov 172 in 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0372/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. februarja 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. maja 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. maja 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0150/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0150/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 134.

---

Četrtek, 5. julij 2012P7_TC1-COD(2011)0301

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. julija 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 670/2012.)

---

| 29.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 349/558 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 349/558

---

Četrtek, 5. julij 2012Osnutek spremembe proračuna št. 3/2012: presežek iz proračunskega leta 2011

P7_TA(2012)0297

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 o stališču Sveta o osnutku spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Komisija (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

2013/C 349 E/37

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 310 in 314 Pogodbe, ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 310 in 314 Pogodbe, ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), zlasti členov 15, 37 in 38 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), zlasti členov 15, 37 in 38 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kot je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kot je bil dokončno sprejet 1. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o zahtevku za prenos DEC 9/2012, sprejetem 7. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o zahtevku za prenos DEC 9/2012, sprejetem 7. junija 2012,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju osnutku spremembe proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 št. 3/2012, ki ga je Komisija predložila dne 16. aprila 2012 (COM(2012)0181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutku spremembe proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 št. 3/2012, ki ga je Komisija predložila dne 16. aprila 2012 (COM(2012)0181),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o osnutku spremembe proračuna št. 3/2012, ki ga je Svet sprejel 11. junija 2012 (11113/2012 – C7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o osnutku spremembe proračuna št. 3/2012, ki ga je Svet sprejel 11. junija 2012 (11113/2012 – C7-0147/2012),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. decembra 2010 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. decembra 2010 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije (COM(2010)0815),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0206/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0206/2012),

| A. | ker je cilj osnutka spremembe proračuna št. 3/2012, da se v proračun za leto 2012 vključi presežek iz proračunskega leta 2011, ki znaša 1 496 968 014 EUR, |
| --- | --- |

A.

ker je cilj osnutka spremembe proračuna št. 3/2012, da se v proračun za leto 2012 vključi presežek iz proračunskega leta 2011, ki znaša 1 496 968 014 EUR,

| B. | ker so glavni elementi tega presežka neporabljena sredstva za odhodke v višini 0,73 milijarde EUR, pozitivni rezultat pri prihodkih v višini več kot 0,67 milijarde EUR in pozitivni saldo tečajnih razlik v višini 0,1 milijarde EUR, |
| --- | --- |

B.

ker so glavni elementi tega presežka neporabljena sredstva za odhodke v višini 0,73 milijarde EUR, pozitivni rezultat pri prihodkih v višini več kot 0,67 milijarde EUR in pozitivni saldo tečajnih razlik v višini 0,1 milijarde EUR,

| C. | ker glavni del sredstev na strani prihodkov (0,45 milijarde EUR od 0,67 milijarde EUR) izhaja iz glob in zamudnih obresti, |
| --- | --- |

C.

ker glavni del sredstev na strani prihodkov (0,45 milijarde EUR od 0,67 milijarde EUR) izhaja iz glob in zamudnih obresti,

| D. | ker neporabljena sredstva za odhodke, ki se nanašajo na proračunska sredstva za leto 2011 v višini 0,56 milijarde EUR in prenose iz leta 2010 v višini 0,17 milijarde EUR, ne izhajajo iz težav s črpanjem ali slabega upravljanja, ampak iz veljavnih pravil za prilagoditev porazdelitve plačil v skladu s potrebami, zlasti v zadnjih tednih proračunskega leta, |
| --- | --- |

D.

ker neporabljena sredstva za odhodke, ki se nanašajo na proračunska sredstva za leto 2011 v višini 0,56 milijarde EUR in prenose iz leta 2010 v višini 0,17 milijarde EUR, ne izhajajo iz težav s črpanjem ali slabega upravljanja, ampak iz veljavnih pravil za prilagoditev porazdelitve plačil v skladu s potrebami, zlasti v zadnjih tednih proračunskega leta,

| E. | ker po drugi strani vsi razpoložljivi kazalniki letos kažejo na pomanjkanje plačil na mnogih področjih posredovanja EU, zlasti zato, ker je leta 2011 proračunski organ že drugo leto zapored v primerjavi s prvotnimi ocenami Komisije za več kot 3 milijarde EUR zmanjšal stopnjo odobritev plačil v proračunu Unije za leto 2012, tudi za raziskave in kohezijsko politiko, |
| --- | --- |

E.

ker po drugi strani vsi razpoložljivi kazalniki letos kažejo na pomanjkanje plačil na mnogih področjih posredovanja EU, zlasti zato, ker je leta 2011 proračunski organ že drugo leto zapored v primerjavi s prvotnimi ocenami Komisije za več kot 3 milijarde EUR zmanjšal stopnjo odobritev plačil v proračunu Unije za leto 2012, tudi za raziskave in kohezijsko politiko,

| F. | ker je Svet v svojem stališču o zahtevku za prenos DEC 9/2012 znatno zmanjšal odobritve plačil, prenesene na področje raziskav, kjer so za spoštovanje že prevzetih obveznosti nujno potrebna plačila, in ni posegal v odobritve plačil za proračunske vrstice, kjer teh sredstev ni mogoče porabiti, vendar ob upoštevanju zahtevka za prenos DEC 19/2012 končno ponovno preučuje svoje stališče, |
| --- | --- |

F.

ker je Svet v svojem stališču o zahtevku za prenos DEC 9/2012 znatno zmanjšal odobritve plačil, prenesene na področje raziskav, kjer so za spoštovanje že prevzetih obveznosti nujno potrebna plačila, in ni posegal v odobritve plačil za proračunske vrstice, kjer teh sredstev ni mogoče porabiti, vendar ob upoštevanju zahtevka za prenos DEC 19/2012 končno ponovno preučuje svoje stališče,

| G. | ker člen 15 finančne uredbe določa, da je treba odstopanja od ocen vključiti v proračun Unije s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi tega odstopanja, |
| --- | --- |

G.

ker člen 15 finančne uredbe določa, da je treba odstopanja od ocen vključiti v proračun Unije s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi tega odstopanja,

| 1. | je seznanjen z osnutkom spremembe proračuna št. 3/2012, ki je namenjen izključno vnosu presežka iz leta 2011 v proračun v skladu s členom 15 finančne uredbe; poudarja, da ta člen dopušča nekaj svobode pri namembi presežka; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z osnutkom spremembe proračuna št. 3/2012, ki je namenjen izključno vnosu presežka iz leta 2011 v proračun v skladu s členom 15 finančne uredbe; poudarja, da ta člen dopušča nekaj svobode pri namembi presežka;

| 2. | je seznanjen s tem, da so glavni elementi tega presežka neporabljena sredstva za odhodke v višini 0,73 milijarde EUR, pozitivni rezultat pri prihodkih v višini več kot 0,67 milijarde EUR in pozitivni saldo tečajnih razlik v višini 0,1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s tem, da so glavni elementi tega presežka neporabljena sredstva za odhodke v višini 0,73 milijarde EUR, pozitivni rezultat pri prihodkih v višini več kot 0,67 milijarde EUR in pozitivni saldo tečajnih razlik v višini 0,1 milijarde EUR;

| 3. | poudarja, da neporabljena sredstva za odhodke (0,73 milijarde EUR) ne izhajajo iz težav s črpanjem ali slabega upravljanja, ampak iz veljavnih pravil za prilagoditev porazdelitve plačil v skladu s potrebami; skladno s tem meni, da bi jih bilo treba obravnavati drugače kot del presežka, ki izhaja iz sprememb v prejemkih; poleg tega poudarja, da velik del teh neporabljenih sredstev izhaja iz sklepa Sveta, da ne bo uskladil prejemkov in pokojnin, kakor določajo kadrovski predpisi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da neporabljena sredstva za odhodke (0,73 milijarde EUR) ne izhajajo iz težav s črpanjem ali slabega upravljanja, ampak iz veljavnih pravil za prilagoditev porazdelitve plačil v skladu s potrebami; skladno s tem meni, da bi jih bilo treba obravnavati drugače kot del presežka, ki izhaja iz sprememb v prejemkih; poleg tega poudarja, da velik del teh neporabljenih sredstev izhaja iz sklepa Sveta, da ne bo uskladil prejemkov in pokojnin, kakor določajo kadrovski predpisi;

| 4. | obžaluje, da je Svet kljub določbam člena 310(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije o dobrem finančnem poslovodenju in kljub skupni izjavi o odobritvi plačil, o kateri so se vse tri institucije sporazumele v okviru proračunskega postopka za leto 2012, najprej sklenil za dve tretjini zmanjšati raven zahtevka za prenos DEC 9/2012 v višini 485 milijonov EUR z nedokončanih energetskih projektov na podporo oživitvi gospodarstva za okrepitev treh proračunskih vrstic sedmega okvirnega programa – Sodelovanje; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da je Svet kljub določbam člena 310(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije o dobrem finančnem poslovodenju in kljub skupni izjavi o odobritvi plačil, o kateri so se vse tri institucije sporazumele v okviru proračunskega postopka za leto 2012, najprej sklenil za dve tretjini zmanjšati raven zahtevka za prenos DEC 9/2012 v višini 485 milijonov EUR z nedokončanih energetskih projektov na podporo oživitvi gospodarstva za okrepitev treh proračunskih vrstic sedmega okvirnega programa – Sodelovanje;

| 5. | poudarja, da bi to umetno povečalo neporabljena sredstva plačil za leto 2012 in tako povečalo presežek v letu 2012, pri tem pa vsi razpoložljivi kazalniki za to leto že kažejo na pomanjkanje plačil na področju raziskav in drugih področjih posredovanja EU; zato pozdravlja dejstvo, da je Svet s sprejetjem zahtevka za prenos DEC 19/2012 sklenil ponovno preučiti svoje stališče; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi to umetno povečalo neporabljena sredstva plačil za leto 2012 in tako povečalo presežek v letu 2012, pri tem pa vsi razpoložljivi kazalniki za to leto že kažejo na pomanjkanje plačil na področju raziskav in drugih področjih posredovanja EU; zato pozdravlja dejstvo, da je Svet s sprejetjem zahtevka za prenos DEC 19/2012 sklenil ponovno preučiti svoje stališče;

| 6. | brez predlogov sprememb soglaša s stališčem Sveta o osnutku sprememb proračuna št. 3/2012; |
| --- | --- |

6.

brez predlogov sprememb soglaša s stališčem Sveta o osnutku sprememb proračuna št. 3/2012;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 3/2012 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 3/2012 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 56, 29.2.2012.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---