# Euroopa Liidu C 371/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.371.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 371 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide18. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.371.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 371

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide18. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2013/C 371/01 | Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Malta majanduspartnerluse programmi kohta | 1 |
| 2013/C 371/02 | Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Madalmaade majanduspartnerluse programmi kohta | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2013/C 371/01

Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Malta majanduspartnerluse programmi kohta

1

2013/C 371/02

Nõukogu arvamus, 10. detsember 2013, Madalmaade majanduspartnerluse programmi kohta

4

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 371/03 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 6 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 371/03

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 371/04 | Euro vahetuskurss | 11 |
| 2013/C 371/05 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 12 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 371/06 | Saneerimismeetmed – Otsus võtta saneerimismeetmeid ettevõtja LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY suhtes (Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 371/04

Euro vahetuskurss

11

2013/C 371/05

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

12

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 371/06

Saneerimismeetmed – Otsus võtta saneerimismeetmeid ettevõtja LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY suhtes (Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6)

(Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6)

18

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 371/07 | Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 19 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 371/07

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. detsember 2013,

Malta majanduspartnerluse programmi kohta

(2013/C 371/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(1)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist.

| (2) | Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme.

| (3) | Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke.

| (4) | Nõukogu võttis 21. juuni 2013 vastu otsuse 2013/319/EL, (2) mille kohaselt rakendati Malta suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Seoses sellega paluti Maltal esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 21. juuni 2013 vastu otsuse 2013/319/EL, (2) mille kohaselt rakendati Malta suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Seoses sellega paluti Maltal esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013.

| (5) | Malta esitas 1. oktoobril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse struktuurireforme, mille eesmärk on tugevdada riigi rahandust ning laiemas plaanis rakendada nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega („nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus”) esitatud 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi: (3) i) tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus (riigipõhised soovitused 1, 2 ja 4), ii) suurendada avaliku halduse tõhusust (riigipõhised soovitused 2 ja 5), iii) suurendada majanduse kasvupotentsiaali, parandades samal ajal konkurentsivõimet ning edendades mitmekesist ja tasakaalus majandust (riigipõhised soovitused 2, 3 ja 4) ning iv) tagada finantsstabiilsus (riigipõhine soovitus 5). |
| --- | --- |

(5)

Malta esitas 1. oktoobril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse struktuurireforme, mille eesmärk on tugevdada riigi rahandust ning laiemas plaanis rakendada nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitusega („nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus”) esitatud 2013. aasta riigipõhiseid soovitusi: (3) i) tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus (riigipõhised soovitused 1, 2 ja 4), ii) suurendada avaliku halduse tõhusust (riigipõhised soovitused 2 ja 5), iii) suurendada majanduse kasvupotentsiaali, parandades samal ajal konkurentsivõimet ning edendades mitmekesist ja tasakaalus majandust (riigipõhised soovitused 2, 3 ja 4) ning iv) tagada finantsstabiilsus (riigipõhine soovitus 5).

| (6) | Malta kavatseb rakendada järgmisi eelarve- ja struktuurimeetmeid: i) eelarveraamistiku reformimine, ii) kulude läbivaatamine ministeeriumi tasandil, iii) pensionireformi jätkamine, võttes kasutusele kolmanda pensionisamba, iv) tervishoiusektoris teenuste osutamise parandamise meetmed, v) riigiettevõtete restruktureerimine, vi) avaliku halduse tõhususe suurendamine ja vii) maksukoormuse järkjärguline nihutamine otsestelt maksudelt kaudsetele. Meetmed on üldiselt asjakohased ja võivad aidata kaasa riigi rahanduse tugevdamisele. Siiski tuleb mõnes valdkonnas, näiteks riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel, teha täiendavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(6)

Malta kavatseb rakendada järgmisi eelarve- ja struktuurimeetmeid: i) eelarveraamistiku reformimine, ii) kulude läbivaatamine ministeeriumi tasandil, iii) pensionireformi jätkamine, võttes kasutusele kolmanda pensionisamba, iv) tervishoiusektoris teenuste osutamise parandamise meetmed, v) riigiettevõtete restruktureerimine, vi) avaliku halduse tõhususe suurendamine ja vii) maksukoormuse järkjärguline nihutamine otsestelt maksudelt kaudsetele. Meetmed on üldiselt asjakohased ja võivad aidata kaasa riigi rahanduse tugevdamisele. Siiski tuleb mõnes valdkonnas, näiteks riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel, teha täiendavaid jõupingutusi.

| (7) | Eelarveraamistiku reform on asjakohane ning võib eeldada, et see tugevdab eelarvehaldust ja aitab piirata eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist. Sõltumatu eelarvenõukogu määramine tõhustab eeldatavalt Malta riigi rahanduse seiret ja kavandamist. Parlament ei ole reformi siiski veel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(7)

Eelarveraamistiku reform on asjakohane ning võib eeldada, et see tugevdab eelarvehaldust ja aitab piirata eelarve-eesmärkidest kõrvalekaldumist. Sõltumatu eelarvenõukogu määramine tõhustab eeldatavalt Malta riigi rahanduse seiret ja kavandamist. Parlament ei ole reformi siiski veel heaks kiitnud.

| (8) | Kulude käimasolev läbivaatamine, mille eesmärk on teha kindlaks kulude vähendamise võimalused ja parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust, võib aeglustada kulutuste suurenemist ja soodustada majanduskasvu toetavamaid riiklikke kulutusi. |
| --- | --- |

(8)

Kulude käimasolev läbivaatamine, mille eesmärk on teha kindlaks kulude vähendamise võimalused ja parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust, võib aeglustada kulutuste suurenemist ja soodustada majanduskasvu toetavamaid riiklikke kulutusi.

| (9) | Kolmanda pensionisamba kasutuselevõtuga võib paraneda pensionisüsteemi asjakohasus, aga mitte selle jätkusuutlikkus. Tundub, et praegu ei ole kavandamisel Maltale riigipõhises soovituses 2 esitatud ükski muu asjakohane meede, näiteks seadusjärgse pensioniea tõstmise kiirendamine ja tegeliku pensioniea tõstmine. |
| --- | --- |

(9)

Kolmanda pensionisamba kasutuselevõtuga võib paraneda pensionisüsteemi asjakohasus, aga mitte selle jätkusuutlikkus. Tundub, et praegu ei ole kavandamisel Maltale riigipõhises soovituses 2 esitatud ükski muu asjakohane meede, näiteks seadusjärgse pensioniea tõstmise kiirendamine ja tegeliku pensioniea tõstmine.

| (10) | Võib eeldada, et tervishoiusektori teenuste osutamise parandamiseks kavandatud meetmed parandavad süsteemi tõhusust ja asjakohasust. Samal ajal võivad need siiski suurendada nõudlust riigi rahastatavate tervishoiuteenuste järele ja nende kasutamist. Kuna meetmete kohta puudub täiendav teave, ei ole võimalik teha kindlaks, mil määral võib reform vähendada survet avaliku sektori kuludele pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(10)

Võib eeldada, et tervishoiusektori teenuste osutamise parandamiseks kavandatud meetmed parandavad süsteemi tõhusust ja asjakohasust. Samal ajal võivad need siiski suurendada nõudlust riigi rahastatavate tervishoiuteenuste järele ja nende kasutamist. Kuna meetmete kohta puudub täiendav teave, ei ole võimalik teha kindlaks, mil määral võib reform vähendada survet avaliku sektori kuludele pikaajalises perspektiivis.

| (11) | Riigiettevõtete, näiteks riikliku lennuettevõtja Air Malta ja energiatarnija Enemalta restruktureerimine võiks parandada nende finantstulemusi ja vähendada sellest tulenevalt valitsemissektori tingimuslikke kohustusi. Energeetikasektoris tehtavad jõupingutused on eriti märgatavad, eelkõige kui võtta arvesse seda, et peamise energiatarnija Enemalta valitsuse poolt tagatud võla suurus on ligikaudu 10 % SKPst. Võib eeldada, et tänu sellele väheneb tulevikus vajadus riigitoetuste järele. |
| --- | --- |

(11)

Riigiettevõtete, näiteks riikliku lennuettevõtja Air Malta ja energiatarnija Enemalta restruktureerimine võiks parandada nende finantstulemusi ja vähendada sellest tulenevalt valitsemissektori tingimuslikke kohustusi. Energeetikasektoris tehtavad jõupingutused on eriti märgatavad, eelkõige kui võtta arvesse seda, et peamise energiatarnija Enemalta valitsuse poolt tagatud võla suurus on ligikaudu 10 % SKPst. Võib eeldada, et tänu sellele väheneb tulevikus vajadus riigitoetuste järele.

| (12) | Ametiasutused on esitanud mitmeid juba rakendatavaid ja uusi meetmeid, mis peaksid suurendama avaliku halduse suutlikkust parandada maksueeskirjade täitmist ja vähendada maksudest kõrvalehoidumist. Samuti hõlmab majanduspartnerluse programm meetmeid, mis lühendavad riigihankemenetluste kestust ja suurendavad nende tõhusust. |
| --- | --- |

(12)

Ametiasutused on esitanud mitmeid juba rakendatavaid ja uusi meetmeid, mis peaksid suurendama avaliku halduse suutlikkust parandada maksueeskirjade täitmist ja vähendada maksudest kõrvalehoidumist. Samuti hõlmab majanduspartnerluse programm meetmeid, mis lühendavad riigihankemenetluste kestust ja suurendavad nende tõhusust.

| (13) | Kavandatud järkjärguline üleminek otseselt maksustamiselt kaudsele maksustamisele edendaks töökohtade loomist ja parandaks maksusüsteemi majanduskasvu soodustavat mõju. Üleminekut kirjeldatakse aga väga üldiselt, üksikasju esitamata. Samuti puuduvad endiselt suunised võlgnevuse soodustamise vähendamiseks äriühingute maksustamisel. |
| --- | --- |

(13)

Kavandatud järkjärguline üleminek otseselt maksustamiselt kaudsele maksustamisele edendaks töökohtade loomist ja parandaks maksusüsteemi majanduskasvu soodustavat mõju. Üleminekut kirjeldatakse aga väga üldiselt, üksikasju esitamata. Samuti puuduvad endiselt suunised võlgnevuse soodustamise vähendamiseks äriühingute maksustamisel.

| (14) | Majanduspartnerluse programm sisaldab ka mitmeid mittefiskaalseid struktuurimeetmeid, mille üldine eesmärk on 2013. aasta riigipõhiste soovituste täitmine. Poliitikakavad hõlmavad kohtusüsteemi põhjalikku reformimist ja energiaallikate mitmekesistamist. Meetmed tunduvad õiged ja võib eeldada, et nendega panustatakse majanduskasvu ja töökohtade loomisesse Maltal, tagades samal ajal ka finantsstabiilsuse. Töö meetmetega on aga üldiselt veel pooleli ning esitatud teave on sageli vähene. Seepärast tuleb siis, kui poliitikakavad konkretiseeruvad ja nende rakendamine edeneb, analüüsida täiendavalt poliitikakavade mõju ja seda, kuidas nende abil tegeletakse 2013. aasta riigipõhistes soovitustes osutatud probleemidega, |
| --- | --- |

(14)

Majanduspartnerluse programm sisaldab ka mitmeid mittefiskaalseid struktuurimeetmeid, mille üldine eesmärk on 2013. aasta riigipõhiste soovituste täitmine. Poliitikakavad hõlmavad kohtusüsteemi põhjalikku reformimist ja energiaallikate mitmekesistamist. Meetmed tunduvad õiged ja võib eeldada, et nendega panustatakse majanduskasvu ja töökohtade loomisesse Maltal, tagades samal ajal ka finantsstabiilsuse. Töö meetmetega on aga üldiselt veel pooleli ning esitatud teave on sageli vähene. Seepärast tuleb siis, kui poliitikakavad konkretiseeruvad ja nende rakendamine edeneb, analüüsida täiendavalt poliitikakavade mõju ja seda, kuidas nende abil tegeletakse 2013. aasta riigipõhistes soovitustes osutatud probleemidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Malta majanduspartnerluse programm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 1. oktoobril 2013, sisaldab eelarve- ja struktuurireforme, mis on osaliselt asjakohased, et toetada tugeva eelarvepositsiooni saavutamist. Majanduspartnerluse programm täiendab nimelt 2013. aasta riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis sisalduvaid eelarvega seotud ja mitteseotud reforme ning sellega lisatakse poliitikakavad, mille eesmärk on parandada valitsemissektori kulude tõhusust, tugevdada avalikku haldust ja restruktureerida riigiettevõtteid. Üldiselt on töö kõigi reformidega siiski veel pooleli ja reformide vastuvõtmise ja rakendamisega on seotud riskid. Lisaks sellele ei ole mõne riigipõhise soovitusega veel piisavalt tegeletud. Nende hulgas on võlgnevuse soodustamise vähendamine äriühingute maksustamisel (riigipõhine soovitus 1) ja riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus (riigipõhine soovitus 2). Seepärast palutakse Maltal esitada järgmises riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis täiendavat teavet kavandatavate reformide rakendamise kohta ning võtta arvesse lisameetmeid, mis võimaldaksid tagada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Komisjon ja nõukogu jälgivad reformide rakendamist Euroopa poolaasta raames.

Brüssel, 10. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

(2)  Nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsus 2013/319/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal (ELT L 173, 26.6.2013, lk 52).

2

(3)  Nõukogu 9. juuli 2013. aasta soovitus, milles käsitletakse Malta 2013. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta stabiilsusprogrammi (2012–2016) kohta (ELT C 217, 30.7.2013, lk 59).

3

---

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/4

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. detsember 2013,

Madalmaade majanduspartnerluse programmi kohta

(2013/C 371/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(1)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada kogu liidus eelarvedistsipliin ning sellega kehtestatakse valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi ennetamise ja korrigeerimise raamistik. Pakt lähtub eesmärgist tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, et kindlustada hindade stabiilsus ning finantsstabiilsusele tugineva tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tingimused, millega toetatakse liidu jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive eesmärkide saavutamist.

| (2) | Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 473/2013 kehtestatakse sätted, millega tõhustatakse eelarvepoliitika jälgimist euroalal ja tagatakse liikmesriikide eelarvete vastavus stabiilsuse ja kasvu pakti ning Euroopa poolaasta raames esitatud majanduspoliitilistele suunistele. Kuna eelarvemeetmed üksinda ei pruugi olla piisavad, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine, võib olla vaja täiendavaid poliitikameetmeid ja struktuurireforme.

| (3) | Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 473/2013 artiklis 9 on sätestatud üksikasjad majanduspartnerluse programmide kohta, mille peavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitama liikmesriigid, mille rahaühik on euro. Majanduspartnerluse programmis, milles esitatakse meetmed, millega aidatakse kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikule ja püsivale korrigeerimisele, tuleks üksikasjalikult kirjeldada eelkõige peamisi eelarve- ja struktuurireforme (eriti seoses maksu-, pensioni- ja tervishoiusüsteemidega) ning eelarveraamistikke.

| (4) | Nõukogu võttis 2. detsembril 2009 vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 6 vastu otsuse, mille kohaselt rakendati Madalmaade suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 vastu aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse. Seoses sellega paluti Madalmaadel esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 2. detsembril 2009 vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 6 vastu otsuse, mille kohaselt rakendati Madalmaade suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Nõukogu võttis 21. juunil 2013 vastu aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase muudetud soovituse. Seoses sellega paluti Madalmaadel esitada majanduspartnerluse programm 1. oktoobriks 2013.

| (5) | Madalmaad esitasid 30. septembril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse eelkõige eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine (riigipõhine soovitus 1). Majanduspartnerluse programm sisaldab ka meetmeid, mis käsitlevad laiemalt nõukogu poolt Madalmaadele 9. juulil 2013 esitatud riigipõhiseid soovitusi: eluasemeturul laenude ja nendega seotud finantsriskide piiramine; eluasemeturu aktiivsuse suurendamine; subsideeritud üürisektori toimimise ja üürikorterite jaotamise parandamine; eraüürituru soodustamine (riigipõhine soovitus 2); pensionifondide finantsjärelevalve parandamine, mis võimaldab paremat tasakaalu riskide ja eesmärkide vahel ning seda ka põlvkondadevahelisest seisukohast; tööandjapensionide aastakoefitsiendi alandamine, võttes arvesse pikemat laekumise perioodi pensioniea tõstmise tõttu; vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime parandamine; pikaajalise hoolduse süsteemi läbivaatamine (riigipõhine soovitus 3); tööjõus osalemise määra suurendamine ja tööturustaatuste vahelise liikumise parandamine (riigipõhine soovitus 4). Lisaks Madalmaade eelarvekavas esitatud täiendavatele konsolideerimismeetmetele aastaks 2014 ja pärast seda, on majanduspartnerluse programmis loetletud uued eelarve- ja struktuurimeetmed, mis hõlmavad eelarve-eeskirjadega rangemat kohaldamist keskvalitsusest madalamate valitsemistasandite suhtes. Majanduspartnerluse programmis loetletud konkreetseid meetmeid, mis hõlmavad riigipõhiseid soovitusi 2–4, hakati rakendama juba enne, kui avaldati kõige viimased riigipõhised soovitused. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad esitasid 30. septembril 2013 ning määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõikes 3 ja artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi, milles kirjeldatakse eelkõige eelarve- ja struktuurireforme, mille eesmärk on tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelik ja püsiv korrigeerimine (riigipõhine soovitus 1). Majanduspartnerluse programm sisaldab ka meetmeid, mis käsitlevad laiemalt nõukogu poolt Madalmaadele 9. juulil 2013 esitatud riigipõhiseid soovitusi: eluasemeturul laenude ja nendega seotud finantsriskide piiramine; eluasemeturu aktiivsuse suurendamine; subsideeritud üürisektori toimimise ja üürikorterite jaotamise parandamine; eraüürituru soodustamine (riigipõhine soovitus 2); pensionifondide finantsjärelevalve parandamine, mis võimaldab paremat tasakaalu riskide ja eesmärkide vahel ning seda ka põlvkondadevahelisest seisukohast; tööandjapensionide aastakoefitsiendi alandamine, võttes arvesse pikemat laekumise perioodi pensioniea tõstmise tõttu; vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime parandamine; pikaajalise hoolduse süsteemi läbivaatamine (riigipõhine soovitus 3); tööjõus osalemise määra suurendamine ja tööturustaatuste vahelise liikumise parandamine (riigipõhine soovitus 4). Lisaks Madalmaade eelarvekavas esitatud täiendavatele konsolideerimismeetmetele aastaks 2014 ja pärast seda, on majanduspartnerluse programmis loetletud uued eelarve- ja struktuurimeetmed, mis hõlmavad eelarve-eeskirjadega rangemat kohaldamist keskvalitsusest madalamate valitsemistasandite suhtes. Majanduspartnerluse programmis loetletud konkreetseid meetmeid, mis hõlmavad riigipõhiseid soovitusi 2–4, hakati rakendama juba enne, kui avaldati kõige viimased riigipõhised soovitused.

| (6) | Eelarve- ja struktuurimeetmed, mida Madalmaad kavatsevad võtta, on seotud eelkõige eelarve-eeskirjade kodifitseerimisega, millega kaasneb nende rangem kohaldamine keskvalitsusest madalamate valitsemistasandite suhtes, mis toetab riikliku eelarveraamistiku tugevdamist. Võib eeldada, et koos 2014. aasta eelarvekavas vastu võetud täiendavate eelarve konsolideerimise meetmetega toetavad need ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikku korrigeerimist ning keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvetasakaal) saavutamist. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve- ja struktuurimeetmed, mida Madalmaad kavatsevad võtta, on seotud eelkõige eelarve-eeskirjade kodifitseerimisega, millega kaasneb nende rangem kohaldamine keskvalitsusest madalamate valitsemistasandite suhtes, mis toetab riikliku eelarveraamistiku tugevdamist. Võib eeldada, et koos 2014. aasta eelarvekavas vastu võetud täiendavate eelarve konsolideerimise meetmetega toetavad need ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikku korrigeerimist ning keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvetasakaal) saavutamist.

| (7) | Võib eeldada, et eluasemeturu toimimist parandavad meetmed vähendavad järk-järgult eluasemelaenude võtmiseks antavaid subsiidiume ning makseviivituse riske, millele valitsus on avatud riikliku hüpoteeklaenu tagamise skeemi kaudu. Võõrandamismaksu vähendamine on kulukas saamatajäänud maksutulu seisukohast, kuid see peaks parandama eluasemeturul nõudluse ja pakkumise tasakaalu ning kapitali jaotumist. Neist meetmetest kõige olulisemaid kirjeldati juba riiklikus reformikavas. Üldiselt tundub, et liigutakse õiges suunas, kuid vaja on järelmeetmeid ja ehk ka meetmete kohandamist, et tagada nende asjakohasus asjaomaste riigipõhiste soovituste (riigipõhine soovitus 2) järgimisel. |
| --- | --- |

(7)

Võib eeldada, et eluasemeturu toimimist parandavad meetmed vähendavad järk-järgult eluasemelaenude võtmiseks antavaid subsiidiume ning makseviivituse riske, millele valitsus on avatud riikliku hüpoteeklaenu tagamise skeemi kaudu. Võõrandamismaksu vähendamine on kulukas saamatajäänud maksutulu seisukohast, kuid see peaks parandama eluasemeturul nõudluse ja pakkumise tasakaalu ning kapitali jaotumist. Neist meetmetest kõige olulisemaid kirjeldati juba riiklikus reformikavas. Üldiselt tundub, et liigutakse õiges suunas, kuid vaja on järelmeetmeid ja ehk ka meetmete kohandamist, et tagada nende asjakohasus asjaomaste riigipõhiste soovituste (riigipõhine soovitus 2) järgimisel.

| (8) | Pensionifondide toimimist parandavad meetmed vähendavad eeldatavasti pensionisüsteemi subsideerimist eelarvest, samal ajal toetades vanemaealiste töötajate tööhõivet. Need meetmed võivad parandada pikaajalise hoolduse süsteemi tõhusust, juhul kui saavutatakse kavandatud tulemused, ja seega aidata kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamisele. Siiski püsivad riskid seoses rakendamise üksikasjadega ning nende mõjuga nii majandusele ja eelarvele kui ka tegelikele pensionimaksetele. Kuna töö meetmetega on alles käimas, on vaja täiendavat analüüsi poliitikakavade mõju ja nende panuse kohta riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisse. |
| --- | --- |

(8)

Pensionifondide toimimist parandavad meetmed vähendavad eeldatavasti pensionisüsteemi subsideerimist eelarvest, samal ajal toetades vanemaealiste töötajate tööhõivet. Need meetmed võivad parandada pikaajalise hoolduse süsteemi tõhusust, juhul kui saavutatakse kavandatud tulemused, ja seega aidata kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamisele. Siiski püsivad riskid seoses rakendamise üksikasjadega ning nende mõjuga nii majandusele ja eelarvele kui ka tegelikele pensionimaksetele. Kuna töö meetmetega on alles käimas, on vaja täiendavat analüüsi poliitikakavade mõju ja nende panuse kohta riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisse.

| (9) | Tööjõus osalemise määra suurendamise meetmed hõlmavad muudatusi maksukrediidi ülekantavuses ning mitme toetuse ja töötushüvitise reforme. Eeldatavasti on neil meetmetel positiivne mõju ka eelarvepositsioonile. Siiski kavatsetakse need meetmed võtta järk-järgult ja lähtuvalt sotsiaalpartneritega sõlmitud kokkulepetest, millega reguleeritakse nende meetmete rakendamist. Neist meetmetest kõige olulisemaid kirjeldati juba riiklikus reformikavas. Meetmete kiirem rakendamine parandaks tööturu toimimist ja toetaks majanduskasvu, |
| --- | --- |

(9)

Tööjõus osalemise määra suurendamise meetmed hõlmavad muudatusi maksukrediidi ülekantavuses ning mitme toetuse ja töötushüvitise reforme. Eeldatavasti on neil meetmetel positiivne mõju ka eelarvepositsioonile. Siiski kavatsetakse need meetmed võtta järk-järgult ja lähtuvalt sotsiaalpartneritega sõlmitud kokkulepetest, millega reguleeritakse nende meetmete rakendamist. Neist meetmetest kõige olulisemaid kirjeldati juba riiklikus reformikavas. Meetmete kiirem rakendamine parandaks tööturu toimimist ja toetaks majanduskasvu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Madalmaade majanduspartnerluse programm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 30. septembril 2013, sisaldab üldiselt asjakohaseid eelarve- ja struktuurireforme, mis toetavad ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikku ja püsivat korrigeerimist. Täpsemalt korratakse majanduspartnerluse programmis lubadust viia ellu viimases riiklikus reformikavas esitatud reformid ning esitatakse täiendavad üksikasjad mõne meetme rakendamise kohta alates selle esitamisest ja järelmeetmete ajakava kohta. Eelkõige tööturuga seotud riigipõhiseid soovitusi käsitlevate kavandatud meetmete ajakava näib aeglustavat peamisi reforme kõnealuses valdkonnas. Kuigi majanduspartnerluse programmis on esitatud kõigi meetmete kohta üksikasjalik teave, ei ole esitatud piisavat teavet meetmete rakendamisega seotud konkreetsete probleemide ja riskide kohta. Seepärast palutakse Madalmaadel esitada järgmises riiklikus reformikavas ja stabiilsusprogrammis täiendavat teavet kavandatud reformide kohta ning tagada edusammud Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiste soovituste täitmiseks. Komisjon ja nõukogu jälgivad reformide rakendamist Euroopa poolaasta raames.

Brüssel, 10. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/6

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/C 371/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.12.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34405 (12/N) |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | — | Artikli 107 lõike 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | JESSICA Holding Fund Greece (JHFG) |
| Õiguslik alus | Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Säästev linnaareng |
| Abi vorm | Sooduslaen, muud omakapitalile suunatud meetmed, intressitoetus – tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustel |
| Eelarve | Üldeelarve: 258 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 70 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2025 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.12.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34405 (12/N)

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

—

Artikli 107 lõike 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

JESSICA Holding Fund Greece (JHFG)

Õiguslik alus

Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Säästev linnaareng

Abi vorm

Sooduslaen, muud omakapitalile suunatud meetmed, intressitoetus – tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustel

Eelarve

Üldeelarve: 258 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

70 %

Kestus

Kuni 31.12.2025

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.12.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35040 (12/N) |
| Liikmesriik | Bulgaaria |
| Piirkond | — | Artikli 107 lõike 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Схема JESSICA България |
| Õiguslik alus | Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.


  Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР


  Закон за регионалното развитие


  Закон за устройство на територията


  Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община


  Закон за административно-териториалното устройство на Република България


  Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.


  Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.


  Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Säästev linnaareng |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed, tagatis, sooduslaen – tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustel |
| Eelarve | Üldeelarve: 64,54 BGN (miljonites) |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2025 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Министерство на регионалното развитие и благоустройството |
| ул. „Кирил и Методий“ No 17—19 |
| 1202 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.12.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.35040 (12/N)

Liikmesriik

Bulgaaria

Piirkond

—

Artikli 107 lõike 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Схема JESSICA България

Õiguslik alus

Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.

Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР

Закон за регионалното развитие

Закон за устройство на територията

Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община

Закон за административно-териториалното устройство на Република България

Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Säästev linnaareng

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed, tagatis, sooduslaen – tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustel

Eelarve

Üldeelarve: 64,54 BGN (miljonites)

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2025

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

ул. „Кирил и Методий“ No 17—19

1202 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.9.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35233 (12/N) |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Marche | Segapiirkonnad |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Broadband Marche |
| Õiguslik alus | DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;


  DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»


  Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga» |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Regionaalareng, sektori areng |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 7,46 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.9.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.35233 (12/N)

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Marche

Segapiirkonnad

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Broadband Marche

Õiguslik alus

DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;

DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»

Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga»

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Regionaalareng, sektori areng

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 7,46 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 1,87 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 1,87 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

60 %

Kestus

12.1.2010–31.12.2015

Majandusharud

Telekommunikatsioon

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici |
| --- |
| Via Tiziano 44 |
| 60125 Ancona AN |
| ITALIA |

Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici

Via Tiziano 44

60125 Ancona AN

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.11.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36366 (13/N) |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | Danmark | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje |
| Õiguslik alus | Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Muu |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Aastaeelarve: 400 DKK (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 35 % |
| Kestus | Alates 1.1.2014 |
| Majandusharud | Ajalehtede kirjastamine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Kulturstyrelsen |
| H.C. Andersens Boulevard 2 |
| 1553 København V |
| DANMARK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.11.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36366 (13/N)

Liikmesriik

Taani

Piirkond

Danmark

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje

Õiguslik alus

Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Muu

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Aastaeelarve: 400 DKK (miljonites)

Abi osatähtsus

35 %

Kestus

Alates 1.1.2014

Majandusharud

Ajalehtede kirjastamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Kulturstyrelsen

H.C. Andersens Boulevard 2

1553 København V

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36929 (13/NN) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Hessen | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Õiguslik alus | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | | Üldeelarve: 180 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.11.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36929 (13/NN)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Hessen

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Õiguslik alus

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Üldeelarve: 180 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 60 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 60 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

90 %

Kestus

1.7.2013–31.12.2015

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Hessisches Ministerium der Finanzen |
| --- |
| Friedrich-Ebert-Allee 8 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessisches Ministerium der Finanzen

Friedrich-Ebert-Allee 8

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/11

---

Euro vahetuskurss (1)

17. detsember 2013

(2013/C 371/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3749 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,61 |
| DKK | Taani kroon | 7,4607 |
| GBP | Inglise nael | 0,84560 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0412 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2206 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4600 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,657 |
| HUF | Ungari forint | 299,30 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7030 |
| PLN | Poola zlott | 4,1790 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4673 |
| TRY | Türgi liir | 2,8055 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5421 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4557 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,6595 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6626 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7289 |
| KRW | Korea vonn | 1 448,07 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,2344 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3477 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6300 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 471,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4714 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,838 |
| RUB | Vene rubla | 45,2922 |
| THB | Tai baat | 44,165 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1891 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,7864 |
| INR | India ruupia | 85,0840 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3749

JPY

Jaapani jeen

141,61

DKK

Taani kroon

7,4607

GBP

Inglise nael

0,84560

SEK

Rootsi kroon

9,0412

CHF

Šveitsi frank

1,2206

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4600

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,657

HUF

Ungari forint

299,30

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7030

PLN

Poola zlott

4,1790

RON

Rumeenia leu

4,4673

TRY

Türgi liir

2,8055

AUD

Austraalia dollar

1,5421

CAD

Kanada dollar

1,4557

HKD

Hongkongi dollar

10,6595

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6626

SGD

Singapuri dollar

1,7289

KRW

Korea vonn

1 448,07

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,2344

CNY

Hiina jüaan

8,3477

HRK

Horvaatia kuna

7,6300

IDR

Indoneesia ruupia

16 471,30

MYR

Malaisia ringit

4,4714

PHP

Filipiini peeso

60,838

RUB

Vene rubla

45,2922

THB

Tai baat

44,165

BRL

Brasiilia reaal

3,1891

MXN

Mehhiko peeso

17,7864

INR

India ruupia

85,0840

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/12

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/C 371/05)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a.) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 4: 8 m kuni 24 m üldpikkusega ja 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga paadid (ISO 6185-4:2011) | 4.1.2012 | | |
| CEN | EN ISO 7840:2013
  Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2013) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 7840:2004
  Märkus 2.1 | 24.7.2014 |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Väikelaevad. WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2013
  Väikelaevad. Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2013) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 8469:2006
  Märkus 2.1 | 24.7.2014 |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Väikelaevad. Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid. Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Väikelaevad. Rooliseade. Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Väikelaevad. Alalisvoolu elektriajamiga pilsipumbad (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Väikelaevad. Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Väikelaevad. Laevakere tuvastamine. Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2013
  Väikelaevad. Püsipaigaldusega toitesüsteem mootorile (ISO 10088:2013) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 10088:2009
  Märkus 2.1 | 28.8.2014 |
| CEN | EN ISO 10133:2012
  Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 10133:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2013) |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Väikelaevad. Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Väikelaevad. Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Väikelaevad. Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Väikelaevad. Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Väikelaevad. Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Väikelaevad. Käiviti blokeering (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Väikelaevad, mootoriveoga. Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2011) | 4.1.2012 | EN ISO 11591:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2012) |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega. Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Väikelaevad. Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, prussidega seotud arvutused (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 8: Roolid (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12215-9:2012
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja konstruktsiooniosade mõõdud. Osa 9: Purjelaeva kere lisadetailid (ISO 12215-9:2012) | 15.8.2012 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Väikelaevad. Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed. Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2013
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2013) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 12217-1:2002
  Märkus 2.1 | Selle avaldamise kuupäev |
| CEN | EN ISO 12217-3:2013
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2013) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 12217-3:2002
  Märkus 2.1 | Selle avaldamise kuupäev |
| CEN | EN ISO 13297:2012
  Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 13297:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Väikelaevad. Isiklik veesõiduk. Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Väikelaevad. Rooliseade. Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Väikelaevad. Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine. Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Väikelaevad. Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra. Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Väikelaevad. Lõbusõidulaevadest õhu kaudu leviv müra. Osa 3: Müra hindamine arvutuste ja mõõtmiste abil (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Väikelaevad. Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Väikelaevad. Ehitusplaat (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Väikelaevad. Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Väikelaevad. Pilsi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Väikelaevad. Ankurdus, sildumine ja pukseerimine. Tugevpunktid (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Väikelaevad. Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad bensiinimootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2012
  Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele | 15.8.2012 | EN 15609:2008
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2012) |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| EN ISO 16147:2002/A1:2013 | 10.7.2013 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2013) |
| CEN | EN ISO 16180:2013
  Väikelaevad. Navigatsioonituled. Paigaldamine, paigutus ja nähtavus (ISO 16180:2013) | 10.7.2013 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2012
  Väikelaevad. Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 21487:2006
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 25197:2012
  Väikelaevad. Rooli, käiguvahetuse ja seguklapi elektrilised/elektroonilised juhtimissüsteemid (ISO 25197:2012) | 13.3.2013 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Väikelaevad. Elektriseadmed. Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Väikelaevad. Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Elektripaigaldised laevadel. Osa 507: Lõbusõidulaevad
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a.) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 4: 8 m kuni 24 m üldpikkusega ja 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga paadid (ISO 6185-4:2011)

4.1.2012

CEN

EN ISO 7840:2013

Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2013)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 7840:2004

Märkus 2.1

24.7.2014

CEN

EN ISO 8099:2000

Väikelaevad. WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2013

Väikelaevad. Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2013)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 8469:2006

Märkus 2.1

24.7.2014

CEN

EN ISO 8665:2006

Väikelaevad. Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid. Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Väikelaevad. Rooliseade. Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Väikelaevad. Alalisvoolu elektriajamiga pilsipumbad (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Väikelaevad. Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Väikelaevad. Laevakere tuvastamine. Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2013

Väikelaevad. Püsipaigaldusega toitesüsteem mootorile (ISO 10088:2013)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 10088:2009

Märkus 2.1

28.8.2014

CEN

EN ISO 10133:2012

Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2012)

13.3.2013

EN ISO 10133:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2013)

CEN

EN ISO 10239:2008

Väikelaevad. Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Väikelaevad. Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Väikelaevad. Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Väikelaevad. Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Väikelaevad. Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Väikelaevad. Käiviti blokeering (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Väikelaevad, mootoriveoga. Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2011)

4.1.2012

EN ISO 11591:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2012)

CEN

EN ISO 11592:2001

Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega. Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Väikelaevad. Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, prussidega seotud arvutused (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 8: Roolid (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12215-9:2012

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja konstruktsiooniosade mõõdud. Osa 9: Purjelaeva kere lisadetailid (ISO 12215-9:2012)

15.8.2012

CEN

EN ISO 12216:2002

Väikelaevad. Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed. Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2013

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2013)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 12217-1:2002

Märkus 2.1

Selle avaldamise kuupäev

CEN

EN ISO 12217-3:2013

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2013)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 12217-3:2002

Märkus 2.1

Selle avaldamise kuupäev

CEN

EN ISO 13297:2012

Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2012)

13.3.2013

EN ISO 13297:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 13590:2003

Väikelaevad. Isiklik veesõiduk. Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Väikelaevad. Rooliseade. Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Väikelaevad. Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine. Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Väikelaevad. Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra. Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Väikelaevad. Lõbusõidulaevadest õhu kaudu leviv müra. Osa 3: Müra hindamine arvutuste ja mõõtmiste abil (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Väikelaevad. Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Väikelaevad. Ehitusplaat (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Väikelaevad. Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Väikelaevad. Pilsi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Väikelaevad. Ankurdus, sildumine ja pukseerimine. Tugevpunktid (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Väikelaevad. Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Väikelaevad. Laeva sees asuvad bensiinimootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2012

Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele

15.8.2012

EN 15609:2008

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2012)

CEN

EN ISO 15652:2005

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002)

3.4.2003

EN ISO 16147:2002/A1:2013

10.7.2013

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2013)

CEN

EN ISO 16180:2013

Väikelaevad. Navigatsioonituled. Paigaldamine, paigutus ja nähtavus (ISO 16180:2013)

10.7.2013

CEN

EN ISO 21487:2012

Väikelaevad. Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2012)

13.3.2013

EN ISO 21487:2006

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 25197:2012

Väikelaevad. Rooli, käiguvahetuse ja seguklapi elektrilised/elektroonilised juhtimissüsteemid (ISO 25197:2012)

13.3.2013

CEN

EN 28846:1993

Väikelaevad. Elektriseadmed. Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990)

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Väikelaevad. Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990)

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990)

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Elektripaigaldised laevadel. Osa 507: Lõbusõidulaevad

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Märkus 1. | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1. | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1.

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2. | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2.

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3. | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse |
| --- | --- |

Märkus 2.3.

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse

| Märkus 3. | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

MÄRKUS

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist
  aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist

aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/18

---

Saneerimismeetmed

Otsus võtta saneerimismeetmeid ettevõtja „LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY” suhtes

(Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6)

(2013/C 371/06)

| Kindlustusandja | „LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY”, registrijärgne asukoht Filadelfeos & Kefalariou Street 1, 14562 Kifissia, Greece, äriregistri nr 20599/Β/05/1989/10, käibemaksukohuslase number 094283413 |
| --- | --- |
| Otsuse jõustumise kuupäev ja otsuse sisu | Kreeka Panga laenu- ja kindlustuskomitee otsus nr 94/6/15.11.2013:






  1) | anda kindlustusandja juhtimine üle Kreeka Panga laenu- ja kindlustuskomitee otsusega nr 89/2.9.2013 määratud volinikule hr Ioannis Peristeris'ile, kes alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest ainuisikuliselt vastutab äriühingu nimel tehtavate otsuste eest, mis on äriühingule siduvad; |

Kindlustusandja

„LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY”, registrijärgne asukoht Filadelfeos & Kefalariou Street 1, 14562 Kifissia, Greece, äriregistri nr 20599/Β/05/1989/10, käibemaksukohuslase number 094283413

Otsuse jõustumise kuupäev ja otsuse sisu

Kreeka Panga laenu- ja kindlustuskomitee otsus nr 94/6/15.11.2013:

1)

anda kindlustusandja juhtimine üle Kreeka Panga laenu- ja kindlustuskomitee otsusega nr 89/2.9.2013 määratud volinikule hr Ioannis Peristeris'ile, kes alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest ainuisikuliselt vastutab äriühingu nimel tehtavate otsuste eest, mis on äriühingule siduvad;

| 2) | kehtestada volinikule tähtpäev 14. detsember 2013 meetmete rakendamiseks ja haldusotsuste tegemiseks, et piirata äriühingu kindlustusriske ja kaitsta kindlustatud isikute huvisid; |
| --- | --- |

2)

kehtestada volinikule tähtpäev 14. detsember 2013 meetmete rakendamiseks ja haldusotsuste tegemiseks, et piirata äriühingu kindlustusriske ja kaitsta kindlustatud isikute huvisid;

| 3) | näha ette, et volinik esitab Kreeka Pangale ühe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist aruande rakendatud meetmete kohta ning registreerib ja esitab kindlustuslepingute ja kindlustuskohustuste portfelli, samuti kindlustusinvesteeringute ja olemasolevate varade registri 4. detsembri 2013. aasta seisuga. |
| --- | --- |

3)

näha ette, et volinik esitab Kreeka Pangale ühe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist aruande rakendatud meetmete kohta ning registreerib ja esitab kindlustuslepingute ja kindlustuskohustuste portfelli, samuti kindlustusinvesteeringute ja olemasolevate varade registri 4. detsembri 2013. aasta seisuga.

Jõustumine: 15.11.2013

Kehtivusaja lõpp: 15.12.2013

Pädev asutus

| Kreeka Pank |
| --- |
| Aadress: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Kreeka Pank

Aadress:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Järelevalveasutus

| Kreeka Pank |
| --- |
| Aadress: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Kreeka Pank

Aadress:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Määratud haldur

Kohaldatavad õigusaktid

Seadusandliku dekreedi 400/1970 paragrahvi 9 ja paragrahvi 17 lõigetes a, b ja c sätestatud Kreeka õigusaktid

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/19

---

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2013/C 371/07)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (1) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühendus (European Glass Fiber Producers Association, APFE) (edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu klaasfilamentkiu toodete kogutoodangust.

Läbivaatamine piirdub kahju uurimisega.

2.   Võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kui mõni huvitatud isik leiab, et meetmete läbivaatamine on põhjendatud muudel eesmärkidel, kui käesolevas teates esitatud põhjustel (nt dumpingumarginaali ümberarvutamine), võib see isik taotleda läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, võivad võtta komisjoniga ühendust allpool märgitud aadressil.

Juhul kui sellised taotlused tehakse õigeaegselt ning need ei sea ohtu eespool nimetatud läbivaatamise teostamist ette nähtud tähtaja jooksul, püüab komisjon selliseid taotlusi käesoleva uurimise kontekstis arvestada.

3.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalused tooted on kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887), klaasfilamentkiust matid, välja arvatud klaasvillmatid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja 7019 31 10 ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”).

4.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

5.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb taotleja esitatud esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et niivõrd, kui see puudutab kahju tekitamist, on asjaolud, mille alusel kehtiv meede kehtestati, muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

Taotleja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid, mis tõendavad, et asjaolud on pärast viimast uurimisperioodi muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad, kuna need on seotud liidu tootmisharu koosseisuga. Taotleja väidab, et esialgse uurimise valimisse hõlmatud kaks liidu tootjat on läbinud oma tegevuse märkimisväärse restruktureerimise, konsolideerides oma tootmisüksusi, samal ajal lõpetas üks teine liidu tootja vaatlusaluse toote tootmise liidus.

Taotleja esitas ka esmapilgul usutavaid tõendeid, mille kohaselt ei ole kehtivad meetmed hüvitanud kahju, mida liidu tööstus kandis eelkõige seoses Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate esile kutsutud jätkuva hinnalangusega, vaatamata kehtivatele meetmetele. Kõnealune väidetav hinnalangus on mõjutanud negatiivselt liidu tootjatele kuuluvat turuosa ning taotleja äriühingute müügimahte, tööhõivet ja majandustulemusi. Komisjoni käsutuses olevate andmete kohaselt on eksportivad tootjad vähendanud oma müügihindu.

Seepärast väidab taotluse esitaja, et meetme jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlakstehtud kahju tasemel, ei korva enam eelnevalt kindlakstehtud dumpingu mõju.

6.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisavad tõendid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks (mis piirdub kahju uurimisega), algatab komisjon käesolevaga läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

Uurimise käigus hinnatakse kehtivate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

6.1.   Eksportivate tootjate uurimine

Kahju uurimiseks kutsutakse käesolevas uurimises osalema vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist importivad sõltumatud importijad.

Pidades silmas käesolevasse osalisse vahepealsesse läbivaatamisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate ilmset suurt arvu ja vajadust lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei osalenud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust Hiina Rahvavabariigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast kõnealuse teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele vajaduse korral asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendusele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kõik teadaolevad eksportivate tootjate ühendused ja asjaomase riigi ametiasutused peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet eksportivate tootjate äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ja vaatlusaluse toote liitu ja kolmandatesse riikidesse müügi kohta.

6.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (3)
   (4)

Kantud kahju uurimiseks kutsutakse käesolevas uurimises osalema vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist importivad sõltumatud importijad.

Pidades silmas käesolevasse meetmete aegumise vahepealsesse läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, keda uuritakse valimi moodustamise abil (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei osalenud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust kõigi teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast kõnealuse teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõikidele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega ja vaatlusaluse toote müügi kohta.

6.3.   Liidu tootjate uurimine

Kahju uurimiseks kutsutakse liidu vaatlusaluse toote tootjaid osalema komisjoni uurimises.

Pidades silmas käesolevasse vahepealsesse läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uurimisse kaasatavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud toimikus, millega huvitatud isikud võivad tutvuda. Huvitatud isikuid kutsutakse toimikuga tutvuma (selleks peavad nad komisjoniga ühendust võtma, kasutades punktis 6.6 esitatud kontaktandmeid). Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, sealhulgas praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimis(t)es mitte osalenud liidu tootjad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri ning finants- ja majandusliku olukorra kohta.

6.4.   Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

6.5.   Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus tuleb koostada kirjalikus vormis ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

6.6.   Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (5).

Sõnaga „Limited” (piiratud kasutusega versioon) märgistatud teavet edastavad huvitatud isikud on algmääruse artikli 19 lõike 2 kohaselt kohustatud esitama sellise teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-Ril või DVD-l) ning märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber. Täidetud küsimustike juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või käsipostiga allpool esitatud aadressil. Kui huvitatud isik ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul, tuleb tal sellest vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 viivitamatult komisjonile teatada. Täiendavat teavet komisjoniga peetava kirjavahetuse kohta võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence).

Komisjoni postiaadress

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |
| E-post: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

E-post: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu

7.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väärat või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele andmetele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

8.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu kahju.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  ELT L 67, 15.3.2011, lk 1.

(3)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa kõnealuste eksportivate tootjate kohta. Seotud isiku mõistet on selgitatud I lisas esitatud joonealuses märkuses nr 5.

(4)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlaksmääramine.

(5)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---