# Uradni list C 32/2014

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2014.032.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 32 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 574. februar 2014 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2014.032.slv

Uradni list

Evropske unije

C 32

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 574. februar 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 032/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 032/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 032/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  )

1

1

2014/C 032/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2014/C 032/03 | Sklep Sveta o prispevku športa h gospodarstvu EU ter zlasti k reševanju problema brezposelnosti mladih in socialnemu vključevanju | 2 |
| 2014/C 032/04 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o medijski svobodi in pluralnosti v digitalnem okolju | 6 |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 032/05 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,25 % 1. februarja 2014 – Menjalni tečaji eura | 8 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2014/C 032/06 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ter predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev | 9 |
| 2014/C 032/07 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge | 13 |
| 2014/C 032/08 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Krepitev sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: evropski model za izmenjavo informacij (EIXM) | 15 |
| 2014/C 032/09 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu Komisije za direktivo o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja | 17 |
| 2014/C 032/10 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o skupnem sporočilu Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Strategiji Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor in predlogu Komisije o direktivi v zvezi z ukrepi za zagotavljanje visoke splošne ravni varnosti omrežij in informacij po vsej Uniji | 19 |
| 2014/C 032/11 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) in predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti | 23 |
| 2014/C 032/12 | Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogih uredbe o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) in uredbe o vzpostavitvi programa za registrirane potnike (PRP) | 25 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2014/C 032/03

Sklep Sveta o prispevku športa h gospodarstvu EU ter zlasti k reševanju problema brezposelnosti mladih in socialnemu vključevanju

2

2014/C 032/04

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o medijski svobodi in pluralnosti v digitalnem okolju

6

Evropska komisija

2014/C 032/05

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,25 % 1. februarja 2014 – Menjalni tečaji eura

8

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2014/C 032/06

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ter predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev

9

2014/C 032/07

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge

13

2014/C 032/08

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Krepitev sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: evropski model za izmenjavo informacij (EIXM)

15

2014/C 032/09

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu Komisije za direktivo o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja

17

2014/C 032/10

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o skupnem sporočilu Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Strategiji Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor in predlogu Komisije o direktivi v zvezi z ukrepi za zagotavljanje visoke splošne ravni varnosti omrežij in informacij po vsej Uniji

19

2014/C 032/11

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) in predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti

23

2014/C 032/12

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogih uredbe o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) in uredbe o vzpostavitvi programa za registrirane potnike (PRP)

25

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 032/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 30 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2014/C 032/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.7111 – Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos)

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 32/01

Komisija se je 29. januarja 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32014M7111. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32014M7111. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.7112 – Sigma Alimentos/Campofrio)

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 32/02

Komisija se je 29. januarja 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32014M7112. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32014M7112. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/2

---

Sklep Sveta o prispevku športa h gospodarstvu EU ter zlasti k reševanju problema brezposelnosti mladih in socialnemu vključevanju

2014/C 32/03

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

I.   SE ZAVEDAJO RESNOSTI PROBLEMA BREZPOSELNOSTI MLADIH V EVROPI IN NJEGOVIH POSLEDIC:

| 1. | Brezposelnost mladih ostaja eden od glavnih izzivov EU in njenih držav članic. Avgusta 2013 je stopnja brezposelnosti mladih v 28 državah članicah EU (1) znašala 23,3 %, pri čemer se stanje močno razlikuje med posameznimi državami članicami in regijami znotraj njih (2). |
| --- | --- |

1.

Brezposelnost mladih ostaja eden od glavnih izzivov EU in njenih držav članic. Avgusta 2013 je stopnja brezposelnosti mladih v 28 državah članicah EU (1) znašala 23,3 %, pri čemer se stanje močno razlikuje med posameznimi državami članicami in regijami znotraj njih (2).

| 2. | Gospodarska kriza je mlade nesorazmerno močno prizadela. Delež brezposlenih med mladimi je v vseh državah članicah EU na splošno precej višji od deleža brezposelnih v drugih starostnih skupinah. Ob koncu leta 2012 je bila stopnja brezposelnosti mladih 2,6-krat večja od skupne stopnje brezposelnosti (3). |
| --- | --- |

2.

Gospodarska kriza je mlade nesorazmerno močno prizadela. Delež brezposlenih med mladimi je v vseh državah članicah EU na splošno precej višji od deleža brezposelnih v drugih starostnih skupinah. Ob koncu leta 2012 je bila stopnja brezposelnosti mladih 2,6-krat večja od skupne stopnje brezposelnosti (3).

| 3. | Ta razvoj ima resne posledice ne le za zadevne posameznike, temveč tudi za družbo in širše gospodarstvo. Dolgoročna brezposelnost lahko še okrepi marginalizacijo, kar lahko privede do revščine in večjega tveganja socialne izključenosti. Tudi skupnosti so močno ogrožene, saj lahko nekateri mladi zaradi izključenosti s trga dela postanejo družbeno neaktivni, kar lahko povzroči nadaljnjo družbeno razslojenost. |
| --- | --- |

3.

Ta razvoj ima resne posledice ne le za zadevne posameznike, temveč tudi za družbo in širše gospodarstvo. Dolgoročna brezposelnost lahko še okrepi marginalizacijo, kar lahko privede do revščine in večjega tveganja socialne izključenosti. Tudi skupnosti so močno ogrožene, saj lahko nekateri mladi zaradi izključenosti s trga dela postanejo družbeno neaktivni, kar lahko povzroči nadaljnjo družbeno razslojenost.

| 4. | Eno od najbolj perečih vprašanj, s katerimi se mladi v Evropi soočajo zaradi krize, je izziv, ki ga predstavlja pomanjkanje delovnih mest in delovnih izkušenj. Vse večja pa je tudi vrzel med usposobljenostjo, ki jo želijo nekateri delodajalci, in dejansko usposobljenostjo številnih posameznikov, ki se potegujejo za delovna mesta. |
| --- | --- |

4.

Eno od najbolj perečih vprašanj, s katerimi se mladi v Evropi soočajo zaradi krize, je izziv, ki ga predstavlja pomanjkanje delovnih mest in delovnih izkušenj. Vse večja pa je tudi vrzel med usposobljenostjo, ki jo želijo nekateri delodajalci, in dejansko usposobljenostjo številnih posameznikov, ki se potegujejo za delovna mesta.

II.   OPOZARJAJO, DA EVROPSKI SVET:

| 5. | priznava preprečevanje brezposelnosti mladih kot „poseben in nujen cilj“ in poudarja, da je treba „primerno pozornost [...] nameniti temu, da bodo na trgu dela lahko sodelovale ranljive skupine mladih, ki se soočajo s specifičnimi izzivi“ (4); |
| --- | --- |

5.

priznava preprečevanje brezposelnosti mladih kot „poseben in nujen cilj“ in poudarja, da je treba „primerno pozornost [...] nameniti temu, da bodo na trgu dela lahko sodelovale ranljive skupine mladih, ki se soočajo s specifičnimi izzivi“ (4);

III.   POUDARJAJO POTENCIAL ŠPORTA ZA REŠEVANJE TEH IZZIVOV:

| 6. | Mladi s športnim udejstvovanjem pridobivajo določena osebna in poklicna znanja, spretnosti in kompetence, ki povečujejo njihovo zaposljivost. Med njimi so učenje učenja, socialne in državljanske kompetence, vodstvene sposobnosti, komunikacija, timsko delo, disciplina, ustvarjalnost in podjetništvo. S športom pridobivajo tudi strokovna znanja in spretnosti na področjih, kot so marketing, vodenje, javni red in varnost. Vsa ta znanja, spretnosti in kompetence mladim omogočajo lažje vključevanje v izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje, pa tudi razvoj in napredek na teh področjih, saj imajo uporabno vrednost in ustrezajo potrebam trga dela ter so cenjeni in zaželeni pri delodajalcih. |
| --- | --- |

6.

Mladi s športnim udejstvovanjem pridobivajo določena osebna in poklicna znanja, spretnosti in kompetence, ki povečujejo njihovo zaposljivost. Med njimi so učenje učenja, socialne in državljanske kompetence, vodstvene sposobnosti, komunikacija, timsko delo, disciplina, ustvarjalnost in podjetništvo. S športom pridobivajo tudi strokovna znanja in spretnosti na področjih, kot so marketing, vodenje, javni red in varnost. Vsa ta znanja, spretnosti in kompetence mladim omogočajo lažje vključevanje v izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje, pa tudi razvoj in napredek na teh področjih, saj imajo uporabno vrednost in ustrezajo potrebam trga dela ter so cenjeni in zaželeni pri delodajalcih.

| 7. | Organizacija, upravljanje in izvajanje športnih dejavnosti v Evropi tradicionalno temeljijo na prostovoljnem delu. Glede na raziskavo Eurobarometra iz leta 2011 (5) je skoraj četrtina prostovoljcev (24 %) aktivna na področju športa. Prostovoljstvo v športu, ki se v glavnem odvija na ravni množičnega športa in v klubih, je pomembno s socialnega, gospodarskega in demokratičnega vidika. |
| --- | --- |

7.

Organizacija, upravljanje in izvajanje športnih dejavnosti v Evropi tradicionalno temeljijo na prostovoljnem delu. Glede na raziskavo Eurobarometra iz leta 2011 (5) je skoraj četrtina prostovoljcev (24 %) aktivna na področju športa. Prostovoljstvo v športu, ki se v glavnem odvija na ravni množičnega športa in v klubih, je pomembno s socialnega, gospodarskega in demokratičnega vidika.

| 8. | Šport je vsesplošno privlačen in ne pozna kulturnih ali socialnoekonomskih meja. Je mednarodne narave, privlači pa širok in raznolik krog ljudi. Športne dejavnosti so zato odličen način za vključevanje manjšinskih in marginaliziranih skupin. Šport je dobra moralna spodbuda in lahko znatno pripomore k občutku pripadnosti ter s tem k stabilnosti, koheziji in miru v skupnostih. |
| --- | --- |

8.

Šport je vsesplošno privlačen in ne pozna kulturnih ali socialnoekonomskih meja. Je mednarodne narave, privlači pa širok in raznolik krog ljudi. Športne dejavnosti so zato odličen način za vključevanje manjšinskih in marginaliziranih skupin. Šport je dobra moralna spodbuda in lahko znatno pripomore k občutku pripadnosti ter s tem k stabilnosti, koheziji in miru v skupnostih.

| 9. | V nacionalnih gospodarstvih ima športni sektor, vključno s prostovoljnimi športnimi dejavnostmi, veliko gospodarsko in družbeno vrednost, ki jo je mogoče izmeriti. Vse več dokazov je, da je prispevek športa k evropskemu gospodarstvu velik ter da znatno pospešuje rast in zaposlovanje, obenem pa zagotavlja tudi socialno kohezijo in blaginjo ter tako pomembno prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 (6). |
| --- | --- |

9.

V nacionalnih gospodarstvih ima športni sektor, vključno s prostovoljnimi športnimi dejavnostmi, veliko gospodarsko in družbeno vrednost, ki jo je mogoče izmeriti. Vse več dokazov je, da je prispevek športa k evropskemu gospodarstvu velik ter da znatno pospešuje rast in zaposlovanje, obenem pa zagotavlja tudi socialno kohezijo in blaginjo ter tako pomembno prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 (6).

| 10. | Na podlagi nedavne vseevropske študije o gospodarski rasti in zaposlovanju v EU (7) delež s športom povezane dodane vrednosti v EU znaša 1,76 % (8). Delež s športom povezanih delovnih mest v EU znaša 2,12 %. Ob upoštevanju multiplikacijskih učinkov delež športa znaša celo do 2,98 % celotne bruto dodane vrednosti v EU. Na podlagi omenjene študije je delež športa v evropski dodani vrednosti tako primerljiv s skupnim deležem sektorjev kmetijstva, gozdarstva in ribištva; vsak šestdeseti evro, ustvarjen in zaslužen v EU, je povezan s športom. |
| --- | --- |

10.

Na podlagi nedavne vseevropske študije o gospodarski rasti in zaposlovanju v EU (7) delež s športom povezane dodane vrednosti v EU znaša 1,76 % (8). Delež s športom povezanih delovnih mest v EU znaša 2,12 %. Ob upoštevanju multiplikacijskih učinkov delež športa znaša celo do 2,98 % celotne bruto dodane vrednosti v EU. Na podlagi omenjene študije je delež športa v evropski dodani vrednosti tako primerljiv s skupnim deležem sektorjev kmetijstva, gozdarstva in ribištva; vsak šestdeseti evro, ustvarjen in zaslužen v EU, je povezan s športom.

| 11. | Šport je vzdržljiv gospodarski sektor. Stopnja udejstvovanja ostaja relativno stabilna v različnih fazah gospodarskega cikla. Šport je strukturiran v okviru sistema športnih prireditev in dejavnosti, ki jih prirejajo športne organizacije, od množičnega športa do vrhunskih prireditev. Te prireditve ostajajo popularne, še zlasti med mladimi, tudi v času težkih gospodarskih razmer. Nanje sicer lahko vplivajo spreminjajoče se gospodarske razmere, a okvir športnih prireditev in dejavnosti ostaja stabilen. |
| --- | --- |

11.

Šport je vzdržljiv gospodarski sektor. Stopnja udejstvovanja ostaja relativno stabilna v različnih fazah gospodarskega cikla. Šport je strukturiran v okviru sistema športnih prireditev in dejavnosti, ki jih prirejajo športne organizacije, od množičnega športa do vrhunskih prireditev. Te prireditve ostajajo popularne, še zlasti med mladimi, tudi v času težkih gospodarskih razmer. Nanje sicer lahko vplivajo spreminjajoče se gospodarske razmere, a okvir športnih prireditev in dejavnosti ostaja stabilen.

| 12. | Šport zagotavlja možnosti za ustvarjanje delovnih mest in podporo lokalnemu gospodarskemu razvoju prek gradnje in vzdrževanja športnih objektov, organizacije športnih prireditev, trženja športnih izdelkov in storitvenih dejavnosti ter s športom povezanih dejavnosti v drugih sektorjih. Infrastruktura, povezana s športnimi prireditvami in dejavnostmi (na lokalni ravni) lahko pripomore k stabilizaciji in večji dinamiki gospodarstva, če je preudarno načrtovana ob upoštevanju večnamenskosti in jasne vizije njene bodoče funkcionalne vloge. |
| --- | --- |

12.

Šport zagotavlja možnosti za ustvarjanje delovnih mest in podporo lokalnemu gospodarskemu razvoju prek gradnje in vzdrževanja športnih objektov, organizacije športnih prireditev, trženja športnih izdelkov in storitvenih dejavnosti ter s športom povezanih dejavnosti v drugih sektorjih. Infrastruktura, povezana s športnimi prireditvami in dejavnostmi (na lokalni ravni) lahko pripomore k stabilizaciji in večji dinamiki gospodarstva, če je preudarno načrtovana ob upoštevanju večnamenskosti in jasne vizije njene bodoče funkcionalne vloge.

| 13. | Učinki športa „se prelivajo“ v druge sektorje. Športne prireditve in prvenstva običajno pozitivno vplivajo na sektorje, kot so turizem, kultura, promet, mediji, javna infrastruktura itd. Pripomorejo tudi k združevanju ljudi ter ustvarjanju občutka pripadnosti in skupnega občutka uspeha. Šport lahko zato pomembno prispeva k prizadevanjem EU za premostitev trenutnih gospodarskih težav. |
| --- | --- |

13.

Učinki športa „se prelivajo“ v druge sektorje. Športne prireditve in prvenstva običajno pozitivno vplivajo na sektorje, kot so turizem, kultura, promet, mediji, javna infrastruktura itd. Pripomorejo tudi k združevanju ljudi ter ustvarjanju občutka pripadnosti in skupnega občutka uspeha. Šport lahko zato pomembno prispeva k prizadevanjem EU za premostitev trenutnih gospodarskih težav.

IV.   POUDARJAJO NASLEDNJA KLJUČNA POLITIČNA SPOROČILA:

| 14. | Zaradi pomena športnega sektorja za gospodarstvo in možnosti, ki jih ta sektor nudi mladim – tudi posebej ranljivim in prikrajšanim skupinam mladih – za pridobivanje koristnih spretnosti in znanj, ima lahko šport pomembno vlogo pri reševanju perečega problema brezposelnosti mladih, pospeši pa lahko tudi gospodarsko okrevanje. Za rešitev navedenih izzivov je potrebna široka paleta ukrepov, pri katerih morajo sodelovati različni deležniki. |
| --- | --- |

14.

Zaradi pomena športnega sektorja za gospodarstvo in možnosti, ki jih ta sektor nudi mladim – tudi posebej ranljivim in prikrajšanim skupinam mladih – za pridobivanje koristnih spretnosti in znanj, ima lahko šport pomembno vlogo pri reševanju perečega problema brezposelnosti mladih, pospeši pa lahko tudi gospodarsko okrevanje. Za rešitev navedenih izzivov je potrebna široka paleta ukrepov, pri katerih morajo sodelovati različni deležniki.

| 15. | Državljani lahko z udeležbo v prostovoljnih dejavnostih, ki sicer ni nadomestilo za plačano zaposlitev, kljub temu pridobijo nova znanja in spretnosti, kar pozitivno vpliva na njihovo zaposljivost in utrdi njihov občutek pripadnosti družbi. Mladi z udejstvovanjem v športu, zlasti v množičnem športu, bodisi v vlogi udeležencev, animatorjev ali organizatorjev, razvijajo ključna osebna znanja, spretnosti in kompetence. Prostovoljne športne dejavnosti kot oblika neformalnega in priložnostnega učenja pomagajo mladim pri pridobivanju znanja, spretnosti in kompetenc, ki dopolnjujejo formalno izobraževanje. |
| --- | --- |

15.

Državljani lahko z udeležbo v prostovoljnih dejavnostih, ki sicer ni nadomestilo za plačano zaposlitev, kljub temu pridobijo nova znanja in spretnosti, kar pozitivno vpliva na njihovo zaposljivost in utrdi njihov občutek pripadnosti družbi. Mladi z udejstvovanjem v športu, zlasti v množičnem športu, bodisi v vlogi udeležencev, animatorjev ali organizatorjev, razvijajo ključna osebna znanja, spretnosti in kompetence. Prostovoljne športne dejavnosti kot oblika neformalnega in priložnostnega učenja pomagajo mladim pri pridobivanju znanja, spretnosti in kompetenc, ki dopolnjujejo formalno izobraževanje.

| 16. | Šport ustvarja okolje, v katerem lahko mladi izpopolnjujejo ta znanja in spretnosti ter s tem izboljšujejo svojo zaposljivost in bodočo produktivnost tudi v sedanjih izjemno težavnih razmerah na trgu dela, ko ni veliko zaposlitvenih možnosti in so priložnosti za razvijanje poklicnih spretnosti in znanj omejene. |
| --- | --- |

16.

Šport ustvarja okolje, v katerem lahko mladi izpopolnjujejo ta znanja in spretnosti ter s tem izboljšujejo svojo zaposljivost in bodočo produktivnost tudi v sedanjih izjemno težavnih razmerah na trgu dela, ko ni veliko zaposlitvenih možnosti in so priložnosti za razvijanje poklicnih spretnosti in znanj omejene.

| 17. | Športno udejstvovanje, zlasti v množičnem športu, mladim omogoča konstruktivno usmerjanje energije, pričakovanj in njim lastnega zanosa, tako da prispevajo k skupnostim, v katerih živijo. Pripomore lahko k preprečevanju socialnih težav, s katerimi se soočajo države članice, kot so družbena razslojenost in predsodki do določenih skupin, saj mladim, zlasti tistim brez plačane zaposlitve ali možnosti za ustrezno izobraževanje in usposabljanje, zagotavlja pozitivno, konstruktivno in v skupnost usmerjeno vizijo. |
| --- | --- |

17.

Športno udejstvovanje, zlasti v množičnem športu, mladim omogoča konstruktivno usmerjanje energije, pričakovanj in njim lastnega zanosa, tako da prispevajo k skupnostim, v katerih živijo. Pripomore lahko k preprečevanju socialnih težav, s katerimi se soočajo države članice, kot so družbena razslojenost in predsodki do določenih skupin, saj mladim, zlasti tistim brez plačane zaposlitve ali možnosti za ustrezno izobraževanje in usposabljanje, zagotavlja pozitivno, konstruktivno in v skupnost usmerjeno vizijo.

| 18. | Manjše naložbe javnih sredstev v lokalne športne objekte in podpora športnim klubom v lasti skupnosti lahko ustvarijo znatne koristi v smislu trdnejših, varnejših in bolj povezanih skupnosti. |
| --- | --- |

18.

Manjše naložbe javnih sredstev v lokalne športne objekte in podpora športnim klubom v lasti skupnosti lahko ustvarijo znatne koristi v smislu trdnejših, varnejših in bolj povezanih skupnosti.

| 19. | Sodelovanje pri organizaciji nacionalnih in mednarodnih športnih prireditev ter udeležba pri razvijanju in vzdrževanju športne infrastrukture – lokalne ali nacionalne – je lahko eden od bistvenih vzvodov za ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za mlade. |
| --- | --- |

19.

Sodelovanje pri organizaciji nacionalnih in mednarodnih športnih prireditev ter udeležba pri razvijanju in vzdrževanju športne infrastrukture – lokalne ali nacionalne – je lahko eden od bistvenih vzvodov za ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za mlade.

V.   V ODZIV NA KLJUČNA POLITIČNA SPOROČILA POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 20. | izmenjujejo dobre izkušnje in prakse glede:






  — | krepitve udejstvovanja mladih v športu in družbi na lokalni ravni, zlasti po tem, ko zaključijo formalno izobraževanje, |
| --- | --- | --- |

20.

izmenjujejo dobre izkušnje in prakse glede:

—

krepitve udejstvovanja mladih v športu in družbi na lokalni ravni, zlasti po tem, ko zaključijo formalno izobraževanje,

| — | načina, kako lahko prostovoljno udejstvovanje v športnih klubih in organizacijah izboljša mehke veščine in kompetence, |
| --- | --- |

—

načina, kako lahko prostovoljno udejstvovanje v športnih klubih in organizacijah izboljša mehke veščine in kompetence,

| — | načina, kako lahko udejstvovanje v športnih dejavnostih ustvari varnejše in bolj povezane skupnosti, |
| --- | --- |

—

načina, kako lahko udejstvovanje v športnih dejavnostih ustvari varnejše in bolj povezane skupnosti,

| — | organizacije vajeništva in pripravništva v športnih organizacijah, ki motivirajo mlade in omogočajo lažji dostop do trga dela na nacionalni in nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

organizacije vajeništva in pripravništva v športnih organizacijah, ki motivirajo mlade in omogočajo lažji dostop do trga dela na nacionalni in nadnacionalni ravni;

| 21. | spodbujajo politične ukrepe za razvijanje spretnosti in znanj za delovna mesta s športom. Pri tem naj podpirajo prostovoljne organizacije in/ali športne klube ter športne dejavnosti in/ali prireditve na ravni množičnega športa in/ali na profesionalni ravni; |
| --- | --- |

21.

spodbujajo politične ukrepe za razvijanje spretnosti in znanj za delovna mesta s športom. Pri tem naj podpirajo prostovoljne organizacije in/ali športne klube ter športne dejavnosti in/ali prireditve na ravni množičnega športa in/ali na profesionalni ravni;

| 22. | preučijo načine za izboljšanje programov za izobraževanje bodočih profesionalnih in prostovoljnih delavcev v športu in spodbujajo učenje na delovnem mestu, da bi razvili spretnosti in znanja, ki se lahko priznajo z nacionalnimi ogrodji kvalifikacij. Navedli bi jih lahko v evropskem ogrodju kvalifikacij ter tako izboljšali mednarodno preglednost in mobilnost zadevnih mladih. Preučiti bi morali tudi možnosti za priznanje športnih znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem; |
| --- | --- |

22.

preučijo načine za izboljšanje programov za izobraževanje bodočih profesionalnih in prostovoljnih delavcev v športu in spodbujajo učenje na delovnem mestu, da bi razvili spretnosti in znanja, ki se lahko priznajo z nacionalnimi ogrodji kvalifikacij. Navedli bi jih lahko v evropskem ogrodju kvalifikacij ter tako izboljšali mednarodno preglednost in mobilnost zadevnih mladih. Preučiti bi morali tudi možnosti za priznanje športnih znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem;

| 23. | spodbujajo strateške naložbe v šport in pri tem po potrebi izkoriščajo možnosti, ki jih nudijo finančni instrumenti EU, vključno s strukturnimi skladi EU (zlasti Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj) in finančnimi orodji EU, kot je financiranje Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

23.

spodbujajo strateške naložbe v šport in pri tem po potrebi izkoriščajo možnosti, ki jih nudijo finančni instrumenti EU, vključno s strukturnimi skladi EU (zlasti Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj) in finančnimi orodji EU, kot je financiranje Evropske investicijske banke;

| 24. | spodbujajo učinkovito notranje sodelovanje javnih organov v različnih sektorjih, ki se ukvarjajo s socialnimi zadevami, vprašanji, povezanimi z mladimi in zaposlovanjem, ter ekonomskimi vprašanji, da se zagotovi boljša osveščenost o družbeni in ekonomski vlogi športa. |
| --- | --- |

24.

spodbujajo učinkovito notranje sodelovanje javnih organov v različnih sektorjih, ki se ukvarjajo s socialnimi zadevami, vprašanji, povezanimi z mladimi in zaposlovanjem, ter ekonomskimi vprašanji, da se zagotovi boljša osveščenost o družbeni in ekonomski vlogi športa.

VI.   POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 25. | spodbujajo medsektorsko sodelovanje s strokovnjaki s področij izobraževanja, usposabljanja, mladinskih zadev in zaposlovanja, da bi preučili možnosti za razvijanje znanj, spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- |

25.

spodbujajo medsektorsko sodelovanje s strokovnjaki s področij izobraževanja, usposabljanja, mladinskih zadev in zaposlovanja, da bi preučili možnosti za razvijanje znanj, spretnosti in kompetenc;

| 26. | v celoti izkoristijo prednosti programa Eurasmus+ kot priložnosti za razvijanje osebnih in poklicnih znanj, spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- |

26.

v celoti izkoristijo prednosti programa Eurasmus+ kot priložnosti za razvijanje osebnih in poklicnih znanj, spretnosti in kompetenc;

| 27. | opredelijo, kako je šport mogoče financirati, da se spodbudi socialno vključevanje in zaposlovanje mladih, s sredstvi iz strukturnih skladov (zlasti iz Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj) ali drugih finančnih mehanizmov EU, kot je financiranje Evropske investicijske banke, in sicer zlasti razvoj in po potrebi vzdrževanje javne športne infrastrukture manjšega obsega v manjših in večjih mestih, s posebnim poudarkom na socialno prikrajšanih območjih. Tovrstna infrastruktura manjšega obsega lahko pripomore k uresničitvi številnih družbenih ciljev, kot so ustvarjanje delovnih mest, socialna vključenost in izboljšanje zdravja; |
| --- | --- |

27.

opredelijo, kako je šport mogoče financirati, da se spodbudi socialno vključevanje in zaposlovanje mladih, s sredstvi iz strukturnih skladov (zlasti iz Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj) ali drugih finančnih mehanizmov EU, kot je financiranje Evropske investicijske banke, in sicer zlasti razvoj in po potrebi vzdrževanje javne športne infrastrukture manjšega obsega v manjših in večjih mestih, s posebnim poudarkom na socialno prikrajšanih območjih. Tovrstna infrastruktura manjšega obsega lahko pripomore k uresničitvi številnih družbenih ciljev, kot so ustvarjanje delovnih mest, socialna vključenost in izboljšanje zdravja;

| 28. | okrepijo dialog in skupne pobude s ključnimi deležniki, zlasti športnimi organizacijami, industrijo športnih izdelkov in mladinskimi organizacijami, ter tako nadalje razvijajo ugodno okolje, ki bo pritegnilo mlade v športni sektor; |
| --- | --- |

28.

okrepijo dialog in skupne pobude s ključnimi deležniki, zlasti športnimi organizacijami, industrijo športnih izdelkov in mladinskimi organizacijami, ter tako nadalje razvijajo ugodno okolje, ki bo pritegnilo mlade v športni sektor;

| 29. | preučijo, kako bi lahko v okviru prihodnjih ukrepov v zvezi z športom na ravni EU najučinkoviteje obravnavali prispevek športa k razvijanju spretnosti in znanj mladih ter ohranjanju socialno vključujočih skupnosti v času visoke brezposelnosti mladih. |
| --- | --- |

29.

preučijo, kako bi lahko v okviru prihodnjih ukrepov v zvezi z športom na ravni EU najučinkoviteje obravnavali prispevek športa k razvijanju spretnosti in znanj mladih ter ohranjanju socialno vključujočih skupnosti v času visoke brezposelnosti mladih.

VII.   V ODZIV NA KLJUČNA POLITIČNA SPOROČILA POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 30. | organizira medsektorski seminar na visoki ravni o prispevku športa k ustvarjanju delovnih mest in reševanju problema brezposelnosti v EU, zlasti brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

30.

organizira medsektorski seminar na visoki ravni o prispevku športa k ustvarjanju delovnih mest in reševanju problema brezposelnosti v EU, zlasti brezposelnosti mladih;

| 31. | na podlagi obstoječega sodelovanja v EU na ravni strokovnjakov pripravi študijo o prispevku športa k zaposljivosti mladih v okviru strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

31.

na podlagi obstoječega sodelovanja v EU na ravni strokovnjakov pripravi študijo o prispevku športa k zaposljivosti mladih v okviru strategije Evropa 2020.

---

(1)  V nekaterih državah članicah je brezposelnost mladih višja od 50 % in v nekaterih regijah presega 70 %, medtem ko je v nekaj regijah celo nižja od 5 %.

(2)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30082013-AP/EN/3-30082013-AP-EN.PDF

(3)  Prim. opombo 2.

(4)  Sklepi Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, EUCO 104/2/13 REV 2.

(5)  Posebna raziskava Eurobarometra o prostovoljstvu in solidarnosti med generacijami, oktober 2011.

(6)  Študija Komisije z naslovom Prispevek športa h gospodarski rasti in zaposlovanju v EU (2012).

(7)  Študija o prispevku športa h gospodarski rasti in zaposlovanju v EU, ki jo je naročila Evropska komisija, izvedel pa konzorcij pod vodstvom SportsEconAustria; končno poročilo, november 2012.

(8)  V skladu z vilensko opredelitvijo športa – široka opredelitev: vse dejavnosti, pri katerih je potreben prispevek športa, in vse dejavnosti, ki prispevajo k športu, in statistična opredelitev športa iz NACE 92.6 Rev.1.1.

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/6

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o medijski svobodi in pluralnosti v digitalnem okolju

2014/C 32/04

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB UGOTAVLJANJU, DA:

| 1. | sta svoboda in pluralnost medijev temeljni vrednoti, določeni v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. To sta ključna temelja demokracije, saj imajo mediji pomembno vlogo pri zagotavljanju preglednosti in odgovornosti, poleg tega pa tudi vplivajo na javno mnenje ter udeležbo državljanov v procesu odločanja in njihov prispevek k temu procesu; |
| --- | --- |

1.

sta svoboda in pluralnost medijev temeljni vrednoti, določeni v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. To sta ključna temelja demokracije, saj imajo mediji pomembno vlogo pri zagotavljanju preglednosti in odgovornosti, poleg tega pa tudi vplivajo na javno mnenje ter udeležbo državljanov v procesu odločanja in njihov prispevek k temu procesu;

| 2. | je bilo v zadnjih letih v Evropski uniji več primerov ogrožanja medijske svobode in pluralnosti. Nekaj od teh je v zadevah izpostavilo Sodišče, nekaj je bilo obravnavanih v uradnih preiskavah ter poročilih Evropskega parlamenta in nevladnih organizacij, poleg tega pa se je o njih razpravljalo v nacionalnih parlamentih in Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

2.

je bilo v zadnjih letih v Evropski uniji več primerov ogrožanja medijske svobode in pluralnosti. Nekaj od teh je v zadevah izpostavilo Sodišče, nekaj je bilo obravnavanih v uradnih preiskavah ter poročilih Evropskega parlamenta in nevladnih organizacij, poleg tega pa se je o njih razpravljalo v nacionalnih parlamentih in Evropskem parlamentu;

| 3. | je preglednost lastništva medijev in virov financiranja ključno zagotovilo medijske svobode in pluralnosti; |
| --- | --- |

3.

je preglednost lastništva medijev in virov financiranja ključno zagotovilo medijske svobode in pluralnosti;

| 4. | je za zagotavljanje medijske svobode ključna zaščita novinarjev pred neustreznimi vplivi, toliko bolj pa v času ekonomske krize in preoblikovanja medijskega sektorja; |
| --- | --- |

4.

je za zagotavljanje medijske svobode ključna zaščita novinarjev pred neustreznimi vplivi, toliko bolj pa v času ekonomske krize in preoblikovanja medijskega sektorja;

| 5. | je ustrezna zaščita novinarskih virov ključni element medijske svobode; |
| --- | --- |

5.

je ustrezna zaščita novinarskih virov ključni element medijske svobode;

| 6. | direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki je regulativni okvir za avdiovizualne medijske storitve v EU, prispeva k spodbujanju medijske svobode in pluralnosti. Ključno vlogo pri uveljavljanju tega okvira pa imajo pristojni regulatorji držav članic na avdiovizualnem področju; |
| --- | --- |

6.

direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki je regulativni okvir za avdiovizualne medijske storitve v EU, prispeva k spodbujanju medijske svobode in pluralnosti. Ključno vlogo pri uveljavljanju tega okvira pa imajo pristojni regulatorji držav članic na avdiovizualnem področju;

| 7. | je Komisija financirala več raziskav, poročil, projektov in usklajevalnih ukrepov na področju medijske svobode in pluralnosti; |
| --- | --- |

7.

je Komisija financirala več raziskav, poročil, projektov in usklajevalnih ukrepov na področju medijske svobode in pluralnosti;

| 8. | Svet Evrope opravlja izredno pomembno delo na področju medijske svobode in pluralnosti. S tem v zvezi je v memorandumu o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo iz leta 2007 svoboda izražanja in obveščanja navedena med skupnimi prednostnimi nalogami in glavnimi področji sodelovanja med tema organizacijama; |
| --- | --- |

8.

Svet Evrope opravlja izredno pomembno delo na področju medijske svobode in pluralnosti. S tem v zvezi je v memorandumu o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo iz leta 2007 svoboda izražanja in obveščanja navedena med skupnimi prednostnimi nalogami in glavnimi področji sodelovanja med tema organizacijama;

| 9. | je internet olajšal dostop do informacij, z njim pa so se državljanom odprle nove možnosti za sodelovanje, razpravljanje in oblikovanje stališč. To sicer prispeva k svobodnemu izražanju in povečuje pluralnost mnenj, a sproža nove izzive glede načinov dostopa do informacij in njihovega ovrednotenja. Zlasti je pozornost potrebna zaradi morebitnih negativnih učinkov pretirane koncentracije v tem sektorju ter utrjevanja položaja družb, ki nadzorujejo ponudbo vsebine („gatekeepers“); |
| --- | --- |

9.

je internet olajšal dostop do informacij, z njim pa so se državljanom odprle nove možnosti za sodelovanje, razpravljanje in oblikovanje stališč. To sicer prispeva k svobodnemu izražanju in povečuje pluralnost mnenj, a sproža nove izzive glede načinov dostopa do informacij in njihovega ovrednotenja. Zlasti je pozornost potrebna zaradi morebitnih negativnih učinkov pretirane koncentracije v tem sektorju ter utrjevanja položaja družb, ki nadzorujejo ponudbo vsebine („gatekeepers“);

| 10. | zaradi globalne narave interneta teh vprašanj ni mogoče rešiti znotraj geografskih mej – |
| --- | --- |

10.

zaradi globalne narave interneta teh vprašanj ni mogoče rešiti znotraj geografskih mej –

SE STRINJAJO Z NASLEDNJIM:

| 11. | visoka stopnja medijske neodvisnosti in pluralnosti ni samo ključna za demokracijo, ampak tudi pomaga pri spodbujanju gospodarske rasti in njeni trajnosti; |
| --- | --- |

11.

visoka stopnja medijske neodvisnosti in pluralnosti ni samo ključna za demokracijo, ampak tudi pomaga pri spodbujanju gospodarske rasti in njeni trajnosti;

| 12. | Svet Evrope ima pomembno vlogo pri določanju standardov medijske svobode in pluralnosti, sodelovanje s to organizacijo pa bi bilo treba nadaljevati in še okrepiti; |
| --- | --- |

12.

Svet Evrope ima pomembno vlogo pri določanju standardov medijske svobode in pluralnosti, sodelovanje s to organizacijo pa bi bilo treba nadaljevati in še okrepiti;

| 13. | podatki o lastništvu medijev in o drugih subjektih ali osebah, ki imajo korist od tega lastništva, morajo biti enostavno dostopni, tako da se lahko državljani ob poznavanju ustreznih okoliščin odločijo glede kakovosti informacij, posredovanih v mediju. Pomembno vlogo pri tem ima medijska pismenost; |
| --- | --- |

13.

podatki o lastništvu medijev in o drugih subjektih ali osebah, ki imajo korist od tega lastništva, morajo biti enostavno dostopni, tako da se lahko državljani ob poznavanju ustreznih okoliščin odločijo glede kakovosti informacij, posredovanih v mediju. Pomembno vlogo pri tem ima medijska pismenost;

| 14. | sodelovanje in izmenjava najboljših praks med regulativnimi organi na avdiovizualnem področju in drugimi ustreznimi pristojnimi organi prispevata k delovanju enotnega trga EU ter odprtosti in pluralnosti medijskega prostora; |
| --- | --- |

14.

sodelovanje in izmenjava najboljših praks med regulativnimi organi na avdiovizualnem področju in drugimi ustreznimi pristojnimi organi prispevata k delovanju enotnega trga EU ter odprtosti in pluralnosti medijskega prostora;

| 15. | zagotavljanje visoke ravni medijske svobode in pluralnosti je bistveno, če naj bo EU verodostojna pogajalka z državami pristopnicami in članica mednarodnih forumov; |
| --- | --- |

15.

zagotavljanje visoke ravni medijske svobode in pluralnosti je bistveno, če naj bo EU verodostojna pogajalka z državami pristopnicami in članica mednarodnih forumov;

POZDRAVLJAJO:

| 16. | zeleno knjigo Komisije z naslovom Priprave na popolnoma zlit avdiovizualni svet (1); |
| --- | --- |

16.

zeleno knjigo Komisije z naslovom Priprave na popolnoma zlit avdiovizualni svet (1);

SE SEZNANJAJO:

| 17. | z neodvisnimi poročili skupine na visoki ravni za medijsko svobodo in pluralnost (2) ter foruma o prihodnosti medijev (3); |
| --- | --- |

17.

z neodvisnimi poročili skupine na visoki ravni za medijsko svobodo in pluralnost (2) ter foruma o prihodnosti medijev (3);

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 18. | zagotovijo neodvisnost nacionalnih regulativnih organov na avdiovizualnem področju; |
| --- | --- |

18.

zagotovijo neodvisnost nacionalnih regulativnih organov na avdiovizualnem področju;

| 19. | ustrezno poskrbijo za resnično preglednost medijskega lastništva; |
| --- | --- |

19.

ustrezno poskrbijo za resnično preglednost medijskega lastništva;

| 20. | sprejmejo ustrezne ukrepe za varovanje pravice novinarjev, da ščitijo svoje vire, in za zaščito novinarjev pred neustreznimi vplivi; |
| --- | --- |

20.

sprejmejo ustrezne ukrepe za varovanje pravice novinarjev, da ščitijo svoje vire, in za zaščito novinarjev pred neustreznimi vplivi;

| 21. | ustrezno ukrepajo v skladu s stanjem znotraj svojih meja, da bi preprečile morebitne negativne učinke pretirane koncentracije lastništva medijev; |
| --- | --- |

21.

ustrezno ukrepajo v skladu s stanjem znotraj svojih meja, da bi preprečile morebitne negativne učinke pretirane koncentracije lastništva medijev;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 22. | še naprej podpira projekte za boljšo zaščito novinarjev in medijskih delavcev; |
| --- | --- |

22.

še naprej podpira projekte za boljšo zaščito novinarjev in medijskih delavcev;

| 23. | tudi v prihodnje podpira neodvisno orodje za spremljanje in oceno tveganj za pluralnost medijev v EU (spremljanje medijske pluralnosti), ki ga izvaja Evropski univerzitetni inštitut iz Firenc, ter države članice in vse zadevne deležnike spodbuja k njegovi nadaljnji uporabi; |
| --- | --- |

23.

tudi v prihodnje podpira neodvisno orodje za spremljanje in oceno tveganj za pluralnost medijev v EU (spremljanje medijske pluralnosti), ki ga izvaja Evropski univerzitetni inštitut iz Firenc, ter države članice in vse zadevne deležnike spodbuja k njegovi nadaljnji uporabi;

| 24. | prek nezakonodajnih ukrepov (4) okrepi sodelovanje med regulativnimi organi držav članic na avdiovizualnem področju in spodbuja najboljše prakse glede preglednosti lastništva medijev; |
| --- | --- |

24.

prek nezakonodajnih ukrepov (4) okrepi sodelovanje med regulativnimi organi držav članic na avdiovizualnem področju in spodbuja najboljše prakse glede preglednosti lastništva medijev;

| 25. | oceni učinkovitost teh ukrepov, da bi lahko razmislili o morebitnih nadaljnjih možnostih; |
| --- | --- |

25.

oceni učinkovitost teh ukrepov, da bi lahko razmislili o morebitnih nadaljnjih možnostih;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 26. | zaščitijo, spodbujajo in uresničujejo vrednote iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in s tem v zvezi obravnavajo grožnje medijski svobodi in pluralnosti po vsej EU, pri čemer v celoti upoštevajo načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

26.

zaščitijo, spodbujajo in uresničujejo vrednote iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in s tem v zvezi obravnavajo grožnje medijski svobodi in pluralnosti po vsej EU, pri čemer v celoti upoštevajo načelo subsidiarnosti.

---

(1)  Dok. 8934/13 – COM(2013) 231 final.

(2)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/HLG%20Final%20Report.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/doc/pluralism/forum/report.pdf

(4)  Komisija se ne strinja s sklicevanjem na „nezakonodajne ukrepe“ in predlaga bolj odprto ubeseditev.

---

Evropska komisija

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/8

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

0,25 % 1. februarja 2014

Menjalni tečaji eura (2)

3. februarja 2014

2014/C 32/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3498 |
| JPY | japonski jen | 137,82 |
| DKK | danska krona | 7,4621 |
| GBP | funt šterling | 0,82590 |
| SEK | švedska krona | 8,8318 |
| CHF | švicarski frank | 1,2226 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,4525 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,527 |
| HUF | madžarski forint | 311,76 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,2242 |
| RON | romunski leu | 4,4938 |
| TRY | turška lira | 3,0533 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5346 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4950 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5609 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6643 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7341 |
| KRW | južnokorejski won | 1 463,63 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,0135 |
| CNY | kitajski juan | 8,1798 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6525 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 521,49 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5519 |
| PHP | filipinski peso | 61,267 |
| RUB | ruski rubelj | 47,4730 |
| THB | tajski bat | 44,806 |
| BRL | brazilski real | 3,2478 |
| MXN | mehiški peso | 17,9892 |
| INR | indijska rupija | 84,3710 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3498

JPY

japonski jen

137,82

DKK

danska krona

7,4621

GBP

funt šterling

0,82590

SEK

švedska krona

8,8318

CHF

švicarski frank

1,2226

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,4525

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,527

HUF

madžarski forint

311,76

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,2242

RON

romunski leu

4,4938

TRY

turška lira

3,0533

AUD

avstralski dolar

1,5346

CAD

kanadski dolar

1,4950

HKD

hongkonški dolar

10,5609

NZD

novozelandski dolar

1,6643

SGD

singapurski dolar

1,7341

KRW

južnokorejski won

1 463,63

ZAR

južnoafriški rand

15,0135

CNY

kitajski juan

8,1798

HRK

hrvaška kuna

7,6525

IDR

indonezijska rupija

16 521,49

MYR

malezijski ringit

4,5519

PHP

filipinski peso

61,267

RUB

ruski rubelj

47,4730

THB

tajski bat

44,806

BRL

brazilski real

3,2478

MXN

mehiški peso

17,9892

INR

indijska rupija

84,3710

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/9

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ter predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev

(Celotno besedilo tega mnenja v angleščini, francoščini in nemščini je mogoče najti na spletnem mestu ENVP http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/06

1.   Uvod

1.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija je 5. februarja 2013 sprejela dva predloga: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (1) (v nadaljnjem besedilu: predlog direktive) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (2) (v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe), za katera se v nadaljnjem besedilu uporablja skupno poimenovanje „predloga“. Predloga sta bila 12. februarja 2013 posredovana ENVP v posvetovanje. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 5. februarja 2013 sprejela dva predloga: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (1) (v nadaljnjem besedilu: predlog direktive) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (2) (v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe), za katera se v nadaljnjem besedilu uporablja skupno poimenovanje „predloga“. Predloga sta bila 12. februarja 2013 posredovana ENVP v posvetovanje.

| 2. | ENVP pozdravlja dejstvo, da ga je Komisija zaprosila za mnenje in da je sklicevanje na to posvetovanje vključeno v preambulo predlogov. |
| --- | --- |

2.

ENVP pozdravlja dejstvo, da ga je Komisija zaprosila za mnenje in da je sklicevanje na to posvetovanje vključeno v preambulo predlogov.

| 3. | Pred sprejetjem predlogov je ENVP imel možnost, da Komisiji predloži neuradne pripombe. Nekatere od njih so bile upoštevane. |
| --- | --- |

3.

Pred sprejetjem predlogov je ENVP imel možnost, da Komisiji predloži neuradne pripombe. Nekatere od njih so bile upoštevane.

1.2   Cilji in področje uporabe predlogov

| 4. | Pranje denarja je, na splošno povedano, pretvarjanje dobička iz kaznivih dejavnosti v navidezno zakonito pridobljen denar, običajno prek finančnega sistema (3). To se naredi s prikrivanjem izvora denarja, spreminjanjem njegove oblike ali prenosom denarja kam, kjer verjetno ne bo pritegnil pozornosti. Financiranje terorizma pomeni zagotavljanje ali zbiranje finančnih sredstev, ne glede na način, neposredno ali posredno, z namenom ali vedoč, da bodo delno ali v celoti uporabljena za storitev terorističnih dejanj (4). |
| --- | --- |

4.

Pranje denarja je, na splošno povedano, pretvarjanje dobička iz kaznivih dejavnosti v navidezno zakonito pridobljen denar, običajno prek finančnega sistema (3). To se naredi s prikrivanjem izvora denarja, spreminjanjem njegove oblike ali prenosom denarja kam, kjer verjetno ne bo pritegnil pozornosti. Financiranje terorizma pomeni zagotavljanje ali zbiranje finančnih sredstev, ne glede na način, neposredno ali posredno, z namenom ali vedoč, da bodo delno ali v celoti uporabljena za storitev terorističnih dejanj (4).

| 5. | Na ravni EU se je že od leta 1991 sprejemala zakonodaja za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Ta kazniva dejanja se štejejo za grožnjo za celovitost in stabilnost finančnega sektorja, splošneje pa tudi za grožnjo notranjemu trgu. Pravna podlaga za predloga je člen 114 PDEU. |
| --- | --- |

5.

Na ravni EU se je že od leta 1991 sprejemala zakonodaja za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Ta kazniva dejanja se štejejo za grožnjo za celovitost in stabilnost finančnega sektorja, splošneje pa tudi za grožnjo notranjemu trgu. Pravna podlaga za predloga je člen 114 PDEU.

| 6. | Pravila EU, namenjena preprečevanju pranja denarja, večinoma temeljijo na standardih, ki jih je sprejela Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) (5). Cilj predlogov je v EU izvajati spremenjene mednarodne standarde za preprečevanje pranja denarja, ki jih je projektna skupina FATF uvedla februarja 2012. Sedanja direktiva, t. i. tretja direktiva o preprečevanju pranja denarja (6), se uporablja od leta 2005. Projektna skupina FATF določa evropski okvir v skladu z mednarodnimi standardi. |
| --- | --- |

6.

Pravila EU, namenjena preprečevanju pranja denarja, večinoma temeljijo na standardih, ki jih je sprejela Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) (5). Cilj predlogov je v EU izvajati spremenjene mednarodne standarde za preprečevanje pranja denarja, ki jih je projektna skupina FATF uvedla februarja 2012. Sedanja direktiva, t. i. tretja direktiva o preprečevanju pranja denarja (6), se uporablja od leta 2005. Projektna skupina FATF določa evropski okvir v skladu z mednarodnimi standardi.

| 7. | Tretja direktiva o preprečevanju pranja denarja se uporablja za finančni sektor (kreditne in finančne institucije) in strokovnjake, kot so odvetniki, notarji, računovodje, nepremičninski posredniki, igralnice in družbe, ki nudijo podjetniške storitve. Njeno področje uporabe zajema tudi vse ponudnike blaga, če gotovinska plačila presegajo 15 000 EUR. Vsi ti naslovniki se štejejo za „pooblaščene subjekte“. Direktiva od njih zahteva, naj ugotovijo in preverijo identiteto strank (t. i. ukrepi glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke) in dejanskih lastnikov ter spremljajo finančne transakcije strank. Vključuje tudi obveznost poročanja o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma pristojnim finančnim obveščevalnim enotam (FIU) in druge sorodne obveznosti. Z direktivo se uvajajo tudi dodatne zahteve in zaščitni ukrepi (na primer zahteva o uporabi ukrepov glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke) v situacijah z večjim tveganjem. |
| --- | --- |

7.

Tretja direktiva o preprečevanju pranja denarja se uporablja za finančni sektor (kreditne in finančne institucije) in strokovnjake, kot so odvetniki, notarji, računovodje, nepremičninski posredniki, igralnice in družbe, ki nudijo podjetniške storitve. Njeno področje uporabe zajema tudi vse ponudnike blaga, če gotovinska plačila presegajo 15 000 EUR. Vsi ti naslovniki se štejejo za „pooblaščene subjekte“. Direktiva od njih zahteva, naj ugotovijo in preverijo identiteto strank (t. i. ukrepi glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke) in dejanskih lastnikov ter spremljajo finančne transakcije strank. Vključuje tudi obveznost poročanja o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma pristojnim finančnim obveščevalnim enotam (FIU) in druge sorodne obveznosti. Z direktivo se uvajajo tudi dodatne zahteve in zaščitni ukrepi (na primer zahteva o uporabi ukrepov glede dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke) v situacijah z večjim tveganjem.

| 8. | Predlagana direktiva razširja področje uporabe sedanjega okvira in si prizadeva okrepiti te obveznosti, na primer tako, da med pooblaščene subjekte vključuje ponudnike storitev iger na srečo in trgovce z blagom, ki dosegajo prag 7 500 EUR), zahteva podrobnejše informacije o dejanskem lastništvu, zaostruje zahteve v zvezi s „politično izpostavljenimi osebami“ ter uvaja zahteve za pregledovanje družinskih članov in ožjih sodelavcev vseh politično izpostavljenih oseb. Seznam predhodnih (7) kaznivih dejanj za pranje denarja je bil razširjen in vključuje davčna kazniva dejanja, povezana z neposrednimi in posrednimi davki. |
| --- | --- |

8.

Predlagana direktiva razširja področje uporabe sedanjega okvira in si prizadeva okrepiti te obveznosti, na primer tako, da med pooblaščene subjekte vključuje ponudnike storitev iger na srečo in trgovce z blagom, ki dosegajo prag 7 500 EUR), zahteva podrobnejše informacije o dejanskem lastništvu, zaostruje zahteve v zvezi s „politično izpostavljenimi osebami“ ter uvaja zahteve za pregledovanje družinskih članov in ožjih sodelavcev vseh politično izpostavljenih oseb. Seznam predhodnih (7) kaznivih dejanj za pranje denarja je bil razširjen in vključuje davčna kazniva dejanja, povezana z neposrednimi in posrednimi davki.

| 9. | Predlagana uredba nadomešča Uredbo (ES) št. 1781/2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (v nadaljnjem besedilu tudi: uredba o prenosih sredstev), katere namen je izboljšati sledljivost plačil. Uredba o prenosih sredstev dopolnjuje druge ukrepe za preprečevanje pranja denarja z zagotavljanjem, da so osnovne informacije o plačniku prenosa sredstev takoj na voljo organom kazenskega pregona in/ali tožilstva, ter s pomočjo pri odkrivanju, preiskovanju in pregonu teroristov in drugih storilcev kaznivih dejanj ter sledenju sredstev teroristov. |
| --- | --- |

9.

Predlagana uredba nadomešča Uredbo (ES) št. 1781/2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (v nadaljnjem besedilu tudi: uredba o prenosih sredstev), katere namen je izboljšati sledljivost plačil. Uredba o prenosih sredstev dopolnjuje druge ukrepe za preprečevanje pranja denarja z zagotavljanjem, da so osnovne informacije o plačniku prenosa sredstev takoj na voljo organom kazenskega pregona in/ali tožilstva, ter s pomočjo pri odkrivanju, preiskovanju in pregonu teroristov in drugih storilcev kaznivih dejanj ter sledenju sredstev teroristov.

4.   Sklepne ugotovitve

| 98. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov se zaveda pomembnosti politik za preprečevanje pranja denarja za gospodarski in finančni ugled držav članic. Kljub temu pa poudarja, da si je treba prizadevati za legitimni cilj doseganja preglednosti virov plačil ter depozitov in prenosov finančnih sredstev v imenu boja proti terorizmu in pranju denarja, ob tem pa zagotavljati skladnost z zahtevami varstva podatkov. |
| --- | --- |

98.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov se zaveda pomembnosti politik za preprečevanje pranja denarja za gospodarski in finančni ugled držav članic. Kljub temu pa poudarja, da si je treba prizadevati za legitimni cilj doseganja preglednosti virov plačil ter depozitov in prenosov finančnih sredstev v imenu boja proti terorizmu in pranju denarja, ob tem pa zagotavljati skladnost z zahtevami varstva podatkov.

| 99. | V obeh predlogih je treba obravnavati naslednja vprašanja:






  — | v oba predloga bi bilo treba s posebno vsebinsko določbo vstaviti izrecno sklicevanje na veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov, pri čemer bi bilo treba še zlasti omeniti Direktivo 95/46/ES in nacionalne zakone, s katerimi je bil opravljen njen prenos, ter Uredbo (ES) št. 45/2001 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v institucijah in organih EU. S to določbo bi moralo biti tudi jasno navedeno, da predloga ne posegata v veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. Sklicevanje na Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 v uvodni izjavi 33 bi bilo treba črtati, |
| --- | --- | --- |

99.

V obeh predlogih je treba obravnavati naslednja vprašanja:

—

v oba predloga bi bilo treba s posebno vsebinsko določbo vstaviti izrecno sklicevanje na veljavno zakonodajo EU o varstvu podatkov, pri čemer bi bilo treba še zlasti omeniti Direktivo 95/46/ES in nacionalne zakone, s katerimi je bil opravljen njen prenos, ter Uredbo (ES) št. 45/2001 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v institucijah in organih EU. S to določbo bi moralo biti tudi jasno navedeno, da predloga ne posegata v veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. Sklicevanje na Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 v uvodni izjavi 33 bi bilo treba črtati,

| — | v predlagani direktivi bi bilo treba dodati opredelitev „pristojnih organov“ in „finančnih obveščevalnih enot (FIU)“. Ta opredelitev bi morala zagotavljati, da se „pristojni organi“ ne bodo šteli za „pristojne organe“ v smislu člena 2(h) Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, |
| --- | --- |

—

v predlagani direktivi bi bilo treba dodati opredelitev „pristojnih organov“ in „finančnih obveščevalnih enot (FIU)“. Ta opredelitev bi morala zagotavljati, da se „pristojni organi“ ne bodo šteli za „pristojne organe“ v smislu člena 2(h) Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ,

| — | v uvodni izjavi 32 bi bilo treba pojasniti, da bi izpolnjevanje pravnih obveznosti pooblaščenih subjektov, pristojnih organov in finančnih obveščevalnih enot (člen 7(c) Direktive 95/46/ES) predstavljalo pravno podlago za obdelavo podatkov, |
| --- | --- |

—

v uvodni izjavi 32 bi bilo treba pojasniti, da bi izpolnjevanje pravnih obveznosti pooblaščenih subjektov, pristojnih organov in finančnih obveščevalnih enot (člen 7(c) Direktive 95/46/ES) predstavljalo pravno podlago za obdelavo podatkov,

| — | opozoriti bi bilo treba, da mora biti edini namen obdelave podatkov preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter da se podatki ne smejo obdelovati naprej za namene, ki niso skladni s prvotnim namenom, |
| --- | --- |

—

opozoriti bi bilo treba, da mora biti edini namen obdelave podatkov preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter da se podatki ne smejo obdelovati naprej za namene, ki niso skladni s prvotnim namenom,

| — | izrecno prepoved obdelave podatkov za komercialne namene, ki je omenjena v uvodni izjavi 31 predlagane direktive in uvodni izjavi 7 predlagane uredbe, bi bilo treba opredeliti v vsebinski določbi, |
| --- | --- |

—

izrecno prepoved obdelave podatkov za komercialne namene, ki je omenjena v uvodni izjavi 31 predlagane direktive in uvodni izjavi 7 predlagane uredbe, bi bilo treba opredeliti v vsebinski določbi,

| — | dodati bi bilo treba posebno uvodno izjavo ter tako pojasniti, da je boj proti utaji davkov dodan samo kot boj proti predhodnim kaznivim dejanjem, |
| --- | --- |

—

dodati bi bilo treba posebno uvodno izjavo ter tako pojasniti, da je boj proti utaji davkov dodan samo kot boj proti predhodnim kaznivim dejanjem,

| — | v zvezi z mednarodnimi prenosi bi bilo treba dodati posebne vsebinske določbe o prenosu osebnih podatkov, ki določajo ustrezno pravno podlago za prenose znotraj skupine/med dvema ponudnikoma storitev kartičnih plačil (PSP), ki bi spoštovala besedilo in razlago člena 26 Direktive 95/46/ES, kakor jo podpira delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29. ENVP priporoča, naj se znova oceni sorazmernost zahtevanja množičnih prenosov osebnih in občutljivih podatkov v tuje države zaradi boja proti pranju denarja/financiranju terorizma ter naj se da prednost bolj sorazmernemu pristopu, |
| --- | --- |

—

v zvezi z mednarodnimi prenosi bi bilo treba dodati posebne vsebinske določbe o prenosu osebnih podatkov, ki določajo ustrezno pravno podlago za prenose znotraj skupine/med dvema ponudnikoma storitev kartičnih plačil (PSP), ki bi spoštovala besedilo in razlago člena 26 Direktive 95/46/ES, kakor jo podpira delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29. ENVP priporoča, naj se znova oceni sorazmernost zahtevanja množičnih prenosov osebnih in občutljivih podatkov v tuje države zaradi boja proti pranju denarja/financiranju terorizma ter naj se da prednost bolj sorazmernemu pristopu,

| — | v zvezi z objavljanjem sankcij priporoča, naj se ovrednotijo alternativne in manj vsiljive možnosti, kot je splošna obveznost objavljanja, v predlagani direktivi pa naj bi bilo vsekakor treba določiti:






  — | namen takšne objave, če bi se obveznost objavljanja ohranila, |
| --- | --- | --- |

—

v zvezi z objavljanjem sankcij priporoča, naj se ovrednotijo alternativne in manj vsiljive možnosti, kot je splošna obveznost objavljanja, v predlagani direktivi pa naj bi bilo vsekakor treba določiti:

—

namen takšne objave, če bi se obveznost objavljanja ohranila,

| — | osebne podatke, ki bi jih bilo treba objaviti, |
| --- | --- |

—

osebne podatke, ki bi jih bilo treba objaviti,

| — | da bi bilo treba posameznike, na katere se nanašajo podatki, obvestiti pred objavo sklepa in da bi jim bilo treba zagotoviti pravico do pritožbe zoper ta sklep pred objavo, |
| --- | --- |

—

da bi bilo treba posameznike, na katere se nanašajo podatki, obvestiti pred objavo sklepa in da bi jim bilo treba zagotoviti pravico do pritožbe zoper ta sklep pred objavo,

| — | da imajo posamezniki, na katere se nanašajo podatki, pravico do ugovora v skladu s členom 14 Direktive 95/46/ES na podlagi zakonitih in nujnih razlogov, |
| --- | --- |

—

da imajo posamezniki, na katere se nanašajo podatki, pravico do ugovora v skladu s členom 14 Direktive 95/46/ES na podlagi zakonitih in nujnih razlogov,

| — | dodatne omejitve v zvezi z objavo na spletu, |
| --- | --- |

—

dodatne omejitve v zvezi z objavo na spletu,

| — | v zvezi s hranjenjem podatkov bi bilo treba dodati vsebinsko določbo o najdaljšem obdobju hranjenja, ki bi ga morale države članice spoštovati, z dodatnimi opredelitvami. |
| --- | --- |

—

v zvezi s hranjenjem podatkov bi bilo treba dodati vsebinsko določbo o najdaljšem obdobju hranjenja, ki bi ga morale države članice spoštovati, z dodatnimi opredelitvami.

| 100. | V zvezi s predlagano direktivo ENVP dodatno priporoča, naj se:






  — | doda posebna določba, ki bi opozarjala na načelo, da se osebe, na katere se nanašajo podatki, obvestijo o obdelavi njihovih osebnih podatkov (v skladu s členoma 10 in 11 Direktive 95/46/ES), in določila, kdo bo odgovoren za takšno obveščanje posameznikov, |
| --- | --- | --- |

100.

V zvezi s predlagano direktivo ENVP dodatno priporoča, naj se:

—

doda posebna določba, ki bi opozarjala na načelo, da se osebe, na katere se nanašajo podatki, obvestijo o obdelavi njihovih osebnih podatkov (v skladu s členoma 10 in 11 Direktive 95/46/ES), in določila, kdo bo odgovoren za takšno obveščanje posameznikov,

| — | spoštuje načelo sorazmernosti pri omejevanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, in posledično doda posebna določba, v kateri naj bodo navedeni pogoji, pod katerimi se smejo omejiti pravice posameznika, na katerega se nanašajo podatki, |
| --- | --- |

—

spoštuje načelo sorazmernosti pri omejevanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, in posledično doda posebna določba, v kateri naj bodo navedeni pogoji, pod katerimi se smejo omejiti pravice posameznika, na katerega se nanašajo podatki,

| — | jasno opredeli, ali lahko ocena tveganja, ki jo opravijo pristojni organ in pooblaščeni subjekti, vključuje obdelavo osebnih podatkov ali ne. Če jo lahko, bi bilo treba v predlagani direktivi zahtevati uvedbo potrebnih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

jasno opredeli, ali lahko ocena tveganja, ki jo opravijo pristojni organ in pooblaščeni subjekti, vključuje obdelavo osebnih podatkov ali ne. Če jo lahko, bi bilo treba v predlagani direktivi zahtevati uvedbo potrebnih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov,

| — | doda natančen seznam podatkov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri uporabi ukrepov glede dolžnosti skrbnega preverjanja strank, oziroma podatkov, ki jih ne bi smeli upoštevati. Pojasni, ali naj bi se občutljivi podatki v smislu člena 8(1) Direktive 95/46/ES smeli zbirati za ta namen ali ne. Če bi bila obdelava takšnih podatkov potrebna, bi morale države članice zagotoviti, da se opravlja pod nadzorom uradnega organa in da so z nacionalno zakonodajo zagotovljeni ustrezni posebni zaščitni ukrepi, |
| --- | --- |

—

doda natančen seznam podatkov, ki bi jih bilo treba upoštevati pri uporabi ukrepov glede dolžnosti skrbnega preverjanja strank, oziroma podatkov, ki jih ne bi smeli upoštevati. Pojasni, ali naj bi se občutljivi podatki v smislu člena 8(1) Direktive 95/46/ES smeli zbirati za ta namen ali ne. Če bi bila obdelava takšnih podatkov potrebna, bi morale države članice zagotoviti, da se opravlja pod nadzorom uradnega organa in da so z nacionalno zakonodajo zagotovljeni ustrezni posebni zaščitni ukrepi,

| — | spremeni člen 21, da bi se jasneje omejile okoliščine, v katerih so tveganja tako velika, da utemeljujejo okrepljene ukrepe skrbnega preverjanja, in določijo postopkovni zaščitni ukrepi zoper zlorabe, |
| --- | --- |

—

spremeni člen 21, da bi se jasneje omejile okoliščine, v katerih so tveganja tako velika, da utemeljujejo okrepljene ukrepe skrbnega preverjanja, in določijo postopkovni zaščitni ukrepi zoper zlorabe,

| — | spremeni člen 42, da bi se vključilo sklicevanje na zaupnost, ki bi jo morali spoštovati vsi zaposleni, vključeni v ugotavljanje identitete stranke, |
| --- | --- |

—

spremeni člen 42, da bi se vključilo sklicevanje na zaupnost, ki bi jo morali spoštovati vsi zaposleni, vključeni v ugotavljanje identitete stranke,

| — | v vsebinski določbi naštejejo vrste identifikacijskih podatkov, ki jih je treba zbrati o dejanskem lastniku, tudi kadar ni vključen trust. |
| --- | --- |

—

v vsebinski določbi naštejejo vrste identifikacijskih podatkov, ki jih je treba zbrati o dejanskem lastniku, tudi kadar ni vključen trust.

| 101. | V zvezi s predlagano uredbo ENVP dodatno priporoča, naj se:






  — | izogiba uporabi nacionalne identifikacijske številke kot reference brez posebnih omejitev in/ali zaščitnih ukrepov in naj se namesto nje uporablja številka transakcije, |
| --- | --- | --- |

101.

V zvezi s predlagano uredbo ENVP dodatno priporoča, naj se:

—

izogiba uporabi nacionalne identifikacijske številke kot reference brez posebnih omejitev in/ali zaščitnih ukrepov in naj se namesto nje uporablja številka transakcije,

| — | opozori na pomembnost spoštovanja načela točnosti podatkov, določenega v členu 6(d) Direktive 95/46/ES, v okviru postopkov za boj proti pranju denarja, |
| --- | --- |

—

opozori na pomembnost spoštovanja načela točnosti podatkov, določenega v členu 6(d) Direktive 95/46/ES, v okviru postopkov za boj proti pranju denarja,

| — | doda določba z navedbo, da „so informacije lahko dostopne samo pooblaščenim osebam ali skupinam oseb“, |
| --- | --- |

—

doda določba z navedbo, da „so informacije lahko dostopne samo pooblaščenim osebam ali skupinam oseb“,

| — | doda določba v zvezi s spoštovanjem zaupnosti in obveznostjo varstva podatkov za zaposlene, ki se ukvarjajo z osebnimi podatki o plačniku in prejemniku plačila, |
| --- | --- |

—

doda določba v zvezi s spoštovanjem zaupnosti in obveznostjo varstva podatkov za zaposlene, ki se ukvarjajo z osebnimi podatki o plačniku in prejemniku plačila,

| — | v členu 15 pojasni, da do shranjenih podatkov ne bi smeli dostopati drugi zunanji organi ali strani, ki nimajo interesov na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

v členu 15 pojasni, da do shranjenih podatkov ne bi smeli dostopati drugi zunanji organi ali strani, ki nimajo interesov na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma,

| — | dopolni člen 21 z določitvijo, kateremu organu se bodo prijavile kršitve uredbe, in zahtevo, naj se uvedejo ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi za zaščito podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem, naključno izgubo, spreminjanjem ali nezakonitim razkritjem. |
| --- | --- |

—

dopolni člen 21 z določitvijo, kateremu organu se bodo prijavile kršitve uredbe, in zahtevo, naj se uvedejo ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi za zaščito podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem, naključno izgubo, spreminjanjem ali nezakonitim razkritjem.

V Bruslju, 4. julija 2013

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2013) 45 final.

1

(2)  COM(2013) 44 final.

2

(3)  Glej člen 1(2) predlagane direktive.

3

(4)  Glej člen 1(4) predlagane direktive.

4

(5)  Projektna skupina FATF na svetovni ravni določa standarde za ukrepe za boj proti pranju denarja, financiranju terorizma in (najnovejše področje) financiranju širjenja orožja. Projektna skupina FATF je medvladni organ s 36 člani, v njem pa sodeluje več kot 180 držav. Evropska komisija je ena od njegovih ustanovnih članic. Neodvisno od tega je tudi 15 držav članic EU članic projektne skupine FATF.

5

(6)  Direktiva 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma.

6

(7)  Predhodno kaznivo dejanje je vsako kaznivo dejanje, s katerim se pridobijo sredstva, ki se uporabijo za storitev drugega kaznivega dejanja: tako je lahko na primer predhodno kaznivo dejanje za pranje denarja goljufija, korupcija, preprodaja prepovedanih drog ali drugo hujše kaznivo dejanje.

7

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/13

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku na spletni strani ENVP na naslovu http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/07

I.   Uvod

I.1   Ozadje posvetovanja z ENVP

| 1. | Komisija je 21. januarja 2013 sprejela predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (v nadaljnjem besedilu: predlog) (1). Predlog je bil istega dne poslan ENVP v posvetovanje. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. januarja 2013 sprejela predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (v nadaljnjem besedilu: predlog) (1). Predlog je bil istega dne poslan ENVP v posvetovanje.

| 2. | Predlog vključuje besedilo Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) (2). Priloga II k Sporazumu vsebuje seznam opredelitev pojmov in načel varstva podatkov (v nadaljnjem besedilu: načela varstva podatkov) (3). |
| --- | --- |

2.

Predlog vključuje besedilo Sporazuma med Evropsko unijo in Rusko federacijo o predhodnih sestavinah za prepovedane droge (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) (2). Priloga II k Sporazumu vsebuje seznam opredelitev pojmov in načel varstva podatkov (v nadaljnjem besedilu: načela varstva podatkov) (3).

| 3. | Komisija se je predhodno že posvetovala z ENVP. To mnenje temelji na takrat predstavljenih strokovnih mnenjih in na mnenju ENVP o spremembah uredb o trgovini s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge znotraj in zunaj EU (4). |
| --- | --- |

3.

Komisija se je predhodno že posvetovala z ENVP. To mnenje temelji na takrat predstavljenih strokovnih mnenjih in na mnenju ENVP o spremembah uredb o trgovini s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge znotraj in zunaj EU (4).

I.2   Cilj Sporazuma

| 4. | Cilj Sporazuma je dodatno okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Rusko federacijo na področju preprečevanja preusmerjanja snovi, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi (v nadaljnjem besedilu: predhodne sestavine za prepovedane droge), iz zakonitega trgovanja. |
| --- | --- |

4.

Cilj Sporazuma je dodatno okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Rusko federacijo na področju preprečevanja preusmerjanja snovi, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi (v nadaljnjem besedilu: predhodne sestavine za prepovedane droge), iz zakonitega trgovanja.

| 5. | Sporazum bo na podlagi Konvencije Združenih narodov iz leta 1988 proti nezakonitemu prometu prepovedanih drog in psihotropnih snovi (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1988) (5) omogočil usklajevanje postopkov spremljanja trgovanja in medsebojne pomoči med pristojnimi organi pogodbenic (Evropske unije in Ruske federacije), vključno s tehničnim in znanstvenim sodelovanjem ter ustanovitvijo mešane strokovne skupine za spremljanje. |
| --- | --- |

5.

Sporazum bo na podlagi Konvencije Združenih narodov iz leta 1988 proti nezakonitemu prometu prepovedanih drog in psihotropnih snovi (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1988) (5) omogočil usklajevanje postopkov spremljanja trgovanja in medsebojne pomoči med pristojnimi organi pogodbenic (Evropske unije in Ruske federacije), vključno s tehničnim in znanstvenim sodelovanjem ter ustanovitvijo mešane strokovne skupine za spremljanje.

IV.   Sklepne ugotovitve

| 35. | ENVP pozdravlja določbe o varstvu osebnih podatkov v besedilu Sporazuma ter vključitev načel varstva podatkov, ki jih morata pogodbenici spoštovati, v prilogo. |
| --- | --- |

35.

ENVP pozdravlja določbe o varstvu osebnih podatkov v besedilu Sporazuma ter vključitev načel varstva podatkov, ki jih morata pogodbenici spoštovati, v prilogo.

| 36. | ENVP predlaga, da se pri posredovanju osebnih podatkov od organov EU ruskim organom in obdelavi osebnih podatkov v organih EU navede izrecno sklicevanje na veljavnost nacionalnih zakonov članic EU o izvajanju Direktive 95/46/ES. Predlaga tudi, da se navedejo sklicevanja na člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

36.

ENVP predlaga, da se pri posredovanju osebnih podatkov od organov EU ruskim organom in obdelavi osebnih podatkov v organih EU navede izrecno sklicevanje na veljavnost nacionalnih zakonov članic EU o izvajanju Direktive 95/46/ES. Predlaga tudi, da se navedejo sklicevanja na člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| 37. | ENVP priporoča, da se v členih 3(2), 4(1) in 5(3) navedejo vse kategorije osebnih podatkov, ki se utegnejo izmenjevati. Poleg tega bi bilo treba za podatke, ki se nanašajo na sumljive posle, v Sporazum ali v Prilogo II vključiti dodatne zaščitne ukrepe, kot so krajša obdobja hrambe in strožji varnostni ukrepi. V Sporazumu bi bilo treba izrecno navesti druge namene, za katere se podatki lahko obdelujejo v skladu s členom 5(3) in ki morajo biti skladni s prvotnim namenom, za katerega so bili podatki posredovani. |
| --- | --- |

37.

ENVP priporoča, da se v členih 3(2), 4(1) in 5(3) navedejo vse kategorije osebnih podatkov, ki se utegnejo izmenjevati. Poleg tega bi bilo treba za podatke, ki se nanašajo na sumljive posle, v Sporazum ali v Prilogo II vključiti dodatne zaščitne ukrepe, kot so krajša obdobja hrambe in strožji varnostni ukrepi. V Sporazumu bi bilo treba izrecno navesti druge namene, za katere se podatki lahko obdelujejo v skladu s členom 5(3) in ki morajo biti skladni s prvotnim namenom, za katerega so bili podatki posredovani.

| 38. | ENVP pozdravlja tudi prepoved hranjenja podatkov dlje, kot je potrebno, v skladu s členom 5(2) Sporazuma, vendar priporoča, da se navedejo vsaj najdaljša obdobja hrambe. |
| --- | --- |

38.

ENVP pozdravlja tudi prepoved hranjenja podatkov dlje, kot je potrebno, v skladu s členom 5(2) Sporazuma, vendar priporoča, da se navedejo vsaj najdaljša obdobja hrambe.

| 39. | ENVP pozdravlja vključitev obveznih načel varstva podatkov. Vendar priporoča, da se jih dopolni, s tem:






  — | da se dodajo določbe o „varnosti podatkov“ in posebne zahteve za obdelavo „občutljivih podatkov“, |
| --- | --- | --- |

39.

ENVP pozdravlja vključitev obveznih načel varstva podatkov. Vendar priporoča, da se jih dopolni, s tem:

—

da se dodajo določbe o „varnosti podatkov“ in posebne zahteve za obdelavo „občutljivih podatkov“,

| — | da se določijo postopki za izvajanje načel „transparentnosti“ in „pravice do dostopa do podatkov, popravljanja, izbrisa in blokiranja podatkov“ v besedilu Sporazuma ali v Prilogi, |
| --- | --- |

—

da se določijo postopki za izvajanje načel „transparentnosti“ in „pravice do dostopa do podatkov, popravljanja, izbrisa in blokiranja podatkov“ v besedilu Sporazuma ali v Prilogi,

| — | da se glede „nadaljnjega posredovanja“ doda, da pristojni organi pogodbenic ne smejo posredovati osebnih podatkov drugim nacionalnim prejemnikom, razen če prejemnik zagotovi ustrezno varstvo in za namene, za katere se podatki posredujejo, |
| --- | --- |

—

da se glede „nadaljnjega posredovanja“ doda, da pristojni organi pogodbenic ne smejo posredovati osebnih podatkov drugim nacionalnim prejemnikom, razen če prejemnik zagotovi ustrezno varstvo in za namene, za katere se podatki posredujejo,

| — | da se v zvezi z načelom „pravnega varstva“ navede, da izraz „pristojni organi“, ki se v ostalem besedilu Sporazuma uporablja v drugačnem pomenu, tukaj nanaša na organe, pristojne za varstvo osebnih podatkov in nadzor nad njihovo obdelavo, |
| --- | --- |

—

da se v zvezi z načelom „pravnega varstva“ navede, da izraz „pristojni organi“, ki se v ostalem besedilu Sporazuma uporablja v drugačnem pomenu, tukaj nanaša na organe, pristojne za varstvo osebnih podatkov in nadzor nad njihovo obdelavo,

| — | da se v Sporazumu ali vsaj v dopisih, ki si jih izmenjata pogodbenici, oziroma v dokumentih, ki so priloženi Sporazumu, navedejo ustrezni organi in praktične informacije o obstoječih pravnih sredstvih, |
| --- | --- |

—

da se v Sporazumu ali vsaj v dopisih, ki si jih izmenjata pogodbenici, oziroma v dokumentih, ki so priloženi Sporazumu, navedejo ustrezni organi in praktične informacije o obstoječih pravnih sredstvih,

| — | da se v zvezi z načelom „izjem od pravic transparentnosti in neposrednega dostopa“ navede, da je treba v primerih, kadar osebi, na katero se podatki nanašajo, ni mogoče zagotoviti pravice dostopa, omogočiti posreden dostop prek nacionalnih organov za varstvo podatkov članic EU. |
| --- | --- |

—

da se v zvezi z načelom „izjem od pravic transparentnosti in neposrednega dostopa“ navede, da je treba v primerih, kadar osebi, na katero se podatki nanašajo, ni mogoče zagotoviti pravice dostopa, omogočiti posreden dostop prek nacionalnih organov za varstvo podatkov članic EU.

| 41. | Poleg tega bi bilo treba navesti, da morajo organi pogodbenic za nadzor nad varstvom podatkov skupaj preverjati izvajanje sporazuma bodisi v okviru mešane strokovne skupine za spremljanje bodisi kot ločen postopek. Če ni zagotovljena zadostna neodvisnost ustreznega ruskega nadzornega organa, bi bilo treba navesti tudi, da se nacionalni organi za varstvo podatkov članic EU vključijo v nadzor nad izvajanjem sporazuma s strani ruskih organov. O rezultatih preverjanja bi bilo treba poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ob polnem spoštovanju zaupnosti, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

41.

Poleg tega bi bilo treba navesti, da morajo organi pogodbenic za nadzor nad varstvom podatkov skupaj preverjati izvajanje sporazuma bodisi v okviru mešane strokovne skupine za spremljanje bodisi kot ločen postopek. Če ni zagotovljena zadostna neodvisnost ustreznega ruskega nadzornega organa, bi bilo treba navesti tudi, da se nacionalni organi za varstvo podatkov članic EU vključijo v nadzor nad izvajanjem sporazuma s strani ruskih organov. O rezultatih preverjanja bi bilo treba poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ob polnem spoštovanju zaupnosti, kadar je to potrebno.

| 42. | ENVP priporoča tudi, da se člen 12 Sporazuma dopolni z določbo, ki vsaki pogodbenici omogoča, da sporazum prekine ali odpove, če druga pogodbenica krši obveznosti iz Sporazuma, vključno s spoštovanjem načel varstva podatkov. |
| --- | --- |

42.

ENVP priporoča tudi, da se člen 12 Sporazuma dopolni z določbo, ki vsaki pogodbenici omogoča, da sporazum prekine ali odpove, če druga pogodbenica krši obveznosti iz Sporazuma, vključno s spoštovanjem načel varstva podatkov.

V Bruslju, 23. aprila 2013

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2013) 4 final.

1

(2)  Priloga k predlogu.

2

(3)  Priloga II k Sporazumu.

3

(4)  Mnenje ENVP z dne 18. januarja 2013 o predlogu uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 273/2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah in predlogu uredbe o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 111/2005 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Skupnostjo in tretjimi državami, zlasti str. 9–10, na voljo na naslovu http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-01-18_Drug_precursors_EN.pdf

4

(5)  Konvencija Združenih narodov proti nezakonitemu prometu prepovedanih drog in psihotropnih snovi, sprejeta na Dunaju 19. decembra 1988, na voljo na naslovu http://www.unodc.org/pdf/convention_1988_en.pdf

5

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/15

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Krepitev sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: evropski model za izmenjavo informacij (EIXM)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku na spletni strani ENVP na naslovu http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/08

1.   Uvod

1.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija je 7. decembra 2012 sprejela Sporočilo z naslovom „Krepitev sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: evropski model za izmenjavo informacij (EIXM)“ (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) (1). Istega dne je sprejela poročilo o izvajanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu („Sklep k Prümski pogodbi“) (2). V tem mnenju navedeno poročilo ni obravnavano ločeno, ampak je tukaj omenjeno za boljše razumevanje ozadja. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. decembra 2012 sprejela Sporočilo z naslovom „Krepitev sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: evropski model za izmenjavo informacij (EIXM)“ (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) (1). Istega dne je sprejela poročilo o izvajanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu („Sklep k Prümski pogodbi“) (2). V tem mnenju navedeno poročilo ni obravnavano ločeno, ampak je tukaj omenjeno za boljše razumevanje ozadja.

| 2. | ENVP je imel pred sprejetjem Sporočila možnost predložiti neuradne pripombe. ENVP pozdravlja dejstvo, da je bilo nekaj njegovih pripomb upoštevanih v Sporočilu. |
| --- | --- |

2.

ENVP je imel pred sprejetjem Sporočila možnost predložiti neuradne pripombe. ENVP pozdravlja dejstvo, da je bilo nekaj njegovih pripomb upoštevanih v Sporočilu.

1.2   Ozadje in cilji Sporočila

| 3. | Cilja Stockholmskega programa (3) sta spopadanje s prihodnjimi izzivi in nadaljnja krepitev območja svobode, varnosti in pravice z ukrepi, usmerjenimi v interese in potrebe državljanov. V njem so določene prednostne naloge EU na področju pravosodja in notranjih zadev za obdobje 2010–2014 in opredeljene strateške smernice za zakonodajno in operativno načrtovanje v okviru območja svobode, varnosti in pravice v skladu s členom 68 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (4). |
| --- | --- |

3.

Cilja Stockholmskega programa (3) sta spopadanje s prihodnjimi izzivi in nadaljnja krepitev območja svobode, varnosti in pravice z ukrepi, usmerjenimi v interese in potrebe državljanov. V njem so določene prednostne naloge EU na področju pravosodja in notranjih zadev za obdobje 2010–2014 in opredeljene strateške smernice za zakonodajno in operativno načrtovanje v okviru območja svobode, varnosti in pravice v skladu s členom 68 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (4).

| 4. | Stockholmski program zlasti priznava, da je treba zagotoviti skladnost in združevanje pri razvoju upravljanja in izmenjave informacij na področju notranje varnosti EU ter poziva Svet in Komisijo, naj izvajata strategijo upravljanja informacij na področju notranje varnosti EU, ki vključuje strog sistem za varstvo podatkov. V tej zvezi Stockholmski program tudi poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba razviti evropski model za izmenjavo informacij (European Information Exchange Model, EIXM), ki bi temeljil na oceni obstoječih instrumentov na področju izmenjave informacij v EU. Na ta način bi lahko ugotovili, ali ti instrumenti delujejo, kot je bilo predvideno, in uresničujejo cilje strategije za upravljanje informacij (5). |
| --- | --- |

4.

Stockholmski program zlasti priznava, da je treba zagotoviti skladnost in združevanje pri razvoju upravljanja in izmenjave informacij na področju notranje varnosti EU ter poziva Svet in Komisijo, naj izvajata strategijo upravljanja informacij na področju notranje varnosti EU, ki vključuje strog sistem za varstvo podatkov. V tej zvezi Stockholmski program tudi poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba razviti evropski model za izmenjavo informacij (European Information Exchange Model, EIXM), ki bi temeljil na oceni obstoječih instrumentov na področju izmenjave informacij v EU. Na ta način bi lahko ugotovili, ali ti instrumenti delujejo, kot je bilo predvideno, in uresničujejo cilje strategije za upravljanje informacij (5).

| 5. | Komisija je na podlagi Stockholmskega programa julija 2010 objavila Sporočilo (6) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo iz leta 2010), ki predstavlja popoln pregled ukrepov na ravni EU, ki veljajo, se izvajajo ali proučujejo ter urejajo zbiranje, hrambo ali čezmejno izmenjavo osebnih podatkov za namene pregona in upravljanja migracij. |
| --- | --- |

5.

Komisija je na podlagi Stockholmskega programa julija 2010 objavila Sporočilo (6) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo iz leta 2010), ki predstavlja popoln pregled ukrepov na ravni EU, ki veljajo, se izvajajo ali proučujejo ter urejajo zbiranje, hrambo ali čezmejno izmenjavo osebnih podatkov za namene pregona in upravljanja migracij.

| 6. | To sporočilo je pripravljeno kot odgovor na poziv v Stockholmskem programu in temelji na podlagi Sporočila iz leta 2010, njegov namen pa je preučiti, kako čezmejna izmenjava informacij poteka v praksi, in priporočiti možne izboljšave. |
| --- | --- |

6.

To sporočilo je pripravljeno kot odgovor na poziv v Stockholmskem programu in temelji na podlagi Sporočila iz leta 2010, njegov namen pa je preučiti, kako čezmejna izmenjava informacij poteka v praksi, in priporočiti možne izboljšave.

3.   Sklepne ugotovitve

| 37. | ENVP pozdravlja splošno pozornost, namenjeno varstvu podatkov v Sporočilu, ki poudarja potrebo po zagotavljanju visoke stopnje kakovosti, varnosti in zaščite podatkov, ter opozarja, da je treba ne glede na to, kakšna kombinacija ali zaporedje se uporabi za izmenjavo informacij, spoštovati pravila o varstvu, varnosti in kakovosti podatkov ter namen, za katerega se instrumenti lahko uporabijo. |
| --- | --- |

37.

ENVP pozdravlja splošno pozornost, namenjeno varstvu podatkov v Sporočilu, ki poudarja potrebo po zagotavljanju visoke stopnje kakovosti, varnosti in zaščite podatkov, ter opozarja, da je treba ne glede na to, kakšna kombinacija ali zaporedje se uporabi za izmenjavo informacij, spoštovati pravila o varstvu, varnosti in kakovosti podatkov ter namen, za katerega se instrumenti lahko uporabijo.

| 38. | ENVP tudi:






  — | pozdravlja dejstvo, da je sklepna ugotovitev Sporočila, da nove podatkovne zbirke na področju kazenskega pregona na ravni EU ali novi instrumenti EU za izmenjavo informacij niso potrebni, |
| --- | --- | --- |

38.

ENVP tudi:

—

pozdravlja dejstvo, da je sklepna ugotovitev Sporočila, da nove podatkovne zbirke na področju kazenskega pregona na ravni EU ali novi instrumenti EU za izmenjavo informacij niso potrebni,

| — | poudarja potrebo po celovitem postopku ocenjevanja instrumentov in pobud na področju pravosodja in notranjih zadev, katerega rezultat bi omogočil celovito, združeno in dobro strukturirano politiko upravljanja in izmenjave informacij na ravni EU, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje z oceno drugih obstoječih instrumentov, |
| --- | --- |

—

poudarja potrebo po celovitem postopku ocenjevanja instrumentov in pobud na področju pravosodja in notranjih zadev, katerega rezultat bi omogočil celovito, združeno in dobro strukturirano politiko upravljanja in izmenjave informacij na ravni EU, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje z oceno drugih obstoječih instrumentov,

| — | poziva Komisijo, naj razmisli o (i) učinkovitosti načel varstva podatkov glede na tehnološke spremembe, razvoj na področju velikih sistemov IT in vse večjo uporabo podatkov, ki so bili prvotno zbrani za namene, ki niso povezani z bojem proti kriminalu, ter o (ii) učinkovitosti trenutne težnje k obsežnemu, sistematičnemu in aktivnemu spremljanju nesumljivih posameznikov z vidika javne javnosti ter dejanske koristi te prakse za boj proti kriminalu; rezultat teh razmislekov bi omogočil celovito, združeno in dobro strukturirano politiko upravljanja in izmenjave informacij na tem področju na ravni EU, |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj razmisli o (i) učinkovitosti načel varstva podatkov glede na tehnološke spremembe, razvoj na področju velikih sistemov IT in vse večjo uporabo podatkov, ki so bili prvotno zbrani za namene, ki niso povezani z bojem proti kriminalu, ter o (ii) učinkovitosti trenutne težnje k obsežnemu, sistematičnemu in aktivnemu spremljanju nesumljivih posameznikov z vidika javne javnosti ter dejanske koristi te prakse za boj proti kriminalu; rezultat teh razmislekov bi omogočil celovito, združeno in dobro strukturirano politiko upravljanja in izmenjave informacij na tem področju na ravni EU,

| — | poudarja, da razprave, ki trenutno potekajo o predlogu direktive, ne bi smele preprečiti Komisiji, da pripravi seznam težav in tveganj na področju varstva podatkov ter možnih izboljšav v sedanjem pravnem okviru, ter priporoča, da se v teh razpravah zlasti poudari razlika v obdelavi podatkov o sumljivih in nesumljivih osebah za nadaljnji razvoj evropskega modela za izmenjavo informacij, |
| --- | --- |

—

poudarja, da razprave, ki trenutno potekajo o predlogu direktive, ne bi smele preprečiti Komisiji, da pripravi seznam težav in tveganj na področju varstva podatkov ter možnih izboljšav v sedanjem pravnem okviru, ter priporoča, da se v teh razpravah zlasti poudari razlika v obdelavi podatkov o sumljivih in nesumljivih osebah za nadaljnji razvoj evropskega modela za izmenjavo informacij,

| — | se v celoti strinja s potrebo po oceni obstoječih instrumentov za njihovo uskladitev s predlagano direktivo in poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe, |
| --- | --- |

—

se v celoti strinja s potrebo po oceni obstoječih instrumentov za njihovo uskladitev s predlagano direktivo in poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe,

| — | poziva Komisijo, naj izvede oceno obstoječih instrumentov med njihovim celovitim izvajanjem in po njem, |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj izvede oceno obstoječih instrumentov med njihovim celovitim izvajanjem in po njem,

| — | priporoča, da se v smernicah, ki naj bi jih Svet pripravil glede izbire kanala, upoštevajo posledice, povezane z omejevanjem po namenu in odgovornostmi, |
| --- | --- |

—

priporoča, da se v smernicah, ki naj bi jih Svet pripravil glede izbire kanala, upoštevajo posledice, povezane z omejevanjem po namenu in odgovornostmi,

| — | poziva Komisijo, naj jasneje utemelji izbiro Europolovega kanala z orodjem SIENA kot privzetega kanala in preuči, ali je ta izbira skladna z načelom vgrajene zasebnosti, |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj jasneje utemelji izbiro Europolovega kanala z orodjem SIENA kot privzetega kanala in preuči, ali je ta izbira skladna z načelom vgrajene zasebnosti,

| — | z zadovoljstvom ugotavlja, da Sporočilo opozarja, da se informacije lahko izmenjujejo in uporabljajo le, kadar je to zakonsko dovoljeno, kar vključuje skladnost s pravili varstva podatkov, in poziva Komisijo, naj začne z delom na področju enotnih kontaktnih točk, da se zagotovijo podobne zahteve v vseh državah članicah in učinkovito varstvo posameznikov, |
| --- | --- |

—

z zadovoljstvom ugotavlja, da Sporočilo opozarja, da se informacije lahko izmenjujejo in uporabljajo le, kadar je to zakonsko dovoljeno, kar vključuje skladnost s pravili varstva podatkov, in poziva Komisijo, naj začne z delom na področju enotnih kontaktnih točk, da se zagotovijo podobne zahteve v vseh državah članicah in učinkovito varstvo posameznikov,

| — | priporoča, da se v program, ki ga pripravlja Komisija, in v usposabljanja, ki naj bi jih zagotavljale države članice, vključijo usposabljanja na področju varnosti informacij in varstva podatkov. |
| --- | --- |

—

priporoča, da se v program, ki ga pripravlja Komisija, in v usposabljanja, ki naj bi jih zagotavljale države članice, vključijo usposabljanja na področju varnosti informacij in varstva podatkov.

V Bruslju, 29. aprila 2013

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2012) 735 final.

1

(2)  COM(2012) 732 final.

2

(3)  Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, dokument Sveta 5731/10, 3.3.2010.

3

(4)  Pogodba o delovanju Evropske unije, (UL C 83, 30.3.2010, str. 47).

4

(5)  Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, dokument Sveta 5731/10, 3.3.2010, oddelek 4.2.2.

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. julija 2010 z naslovom „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“, COM(2010) 385 konč.

6

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/17

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu Komisije za direktivo o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku na spletni strani ENVP na naslovu http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/09

1.   Uvod

1.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija je 18. marca 2013 sprejela spremenjen predlog direktive o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva) (1). Priporočilo je bilo ENVP poslano v posvetovanje 19. marca 2013. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. marca 2013 sprejela spremenjen predlog direktive o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva) (1). Priporočilo je bilo ENVP poslano v posvetovanje 19. marca 2013.

| 2. | ENVP pozdravlja dejstvo, da ga je Komisija tudi uradno zaprosila za mnenje in da je sklicevanje na to mnenje vključeno v preambulo sprejetega instrumenta. Vseeno pa obžaluje, da se Komisija z njim ni posvetovala med pripravo ali vsaj po sprejetju prvotnega predloga 1. marca 2012 (2). |
| --- | --- |

2.

ENVP pozdravlja dejstvo, da ga je Komisija tudi uradno zaprosila za mnenje in da je sklicevanje na to mnenje vključeno v preambulo sprejetega instrumenta. Vseeno pa obžaluje, da se Komisija z njim ni posvetovala med pripravo ali vsaj po sprejetju prvotnega predloga 1. marca 2012 (2).

1.2   Cilji in področje uporabe predloga

| 3. | Komisija v obrazložitvenem memorandumu k predlagani direktivi ugotavlja, da so države članice odgovorne za organizacijo svojih sistemov zdravstvenega varstva ter zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe, vključno z razporejanjem dodeljenih sredstev. V tem okviru lahko vsaka država članica sprejme ukrepe za upravljanje porabe zdravil, določanje njihovih cen ali opredelitev pogojev za njihovo javno financiranje. Za zdravila, za katera je bilo na podlagi njihove kakovosti, varnosti in učinkovitosti izdano dovoljenje v skladu z zakonodajo EU, lahko torej na ravni držav članic veljajo dodatne zakonske zahteve, ki jih je treba izpolniti, preden se jih lahko da v promet ali začne izdajati bolnikom v okviru javnega sistema zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

3.

Komisija v obrazložitvenem memorandumu k predlagani direktivi ugotavlja, da so države članice odgovorne za organizacijo svojih sistemov zdravstvenega varstva ter zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe, vključno z razporejanjem dodeljenih sredstev. V tem okviru lahko vsaka država članica sprejme ukrepe za upravljanje porabe zdravil, določanje njihovih cen ali opredelitev pogojev za njihovo javno financiranje. Za zdravila, za katera je bilo na podlagi njihove kakovosti, varnosti in učinkovitosti izdano dovoljenje v skladu z zakonodajo EU, lahko torej na ravni držav članic veljajo dodatne zakonske zahteve, ki jih je treba izpolniti, preden se jih lahko da v promet ali začne izdajati bolnikom v okviru javnega sistema zdravstvenega zavarovanja.

| 4. | Poleg tega Komisija tudi pojasnjuje, da je bila Direktiva 89/105/EGS (3) sprejeta zato, da bi upravljavcem trga omogočila, da preverijo, ali nacionalni ukrepi, ki urejajo določanje cen in povračil za zdravila, niso v nasprotju z načelom prostega pretoka blaga. Direktiva 89/105/EGS zato določa sklop zahtev glede postopkov za zagotovitev preglednosti ukrepov določanja cen in povračil, ki jih sprejemajo države članice. Od sprejetja te direktive so se razmere na trgu korenito spremenile na primer s pojavom generičnih zdravil, ki so cenejša različica obstoječih izdelkov, ali z razvojem čedalje inovativnejših (vendar pogosto dragih) zdravil, ki temeljijo na raziskavah. Vzporedno s tem je nenehna rast javne porabe za farmacevtske izdelke v zadnjih desetletjih spodbudila države članice, da so začele oblikovati zapletenejše in inovativnejše sisteme določanja cen in povračil. |
| --- | --- |

4.

Poleg tega Komisija tudi pojasnjuje, da je bila Direktiva 89/105/EGS (3) sprejeta zato, da bi upravljavcem trga omogočila, da preverijo, ali nacionalni ukrepi, ki urejajo določanje cen in povračil za zdravila, niso v nasprotju z načelom prostega pretoka blaga. Direktiva 89/105/EGS zato določa sklop zahtev glede postopkov za zagotovitev preglednosti ukrepov določanja cen in povračil, ki jih sprejemajo države članice. Od sprejetja te direktive so se razmere na trgu korenito spremenile na primer s pojavom generičnih zdravil, ki so cenejša različica obstoječih izdelkov, ali z razvojem čedalje inovativnejših (vendar pogosto dragih) zdravil, ki temeljijo na raziskavah. Vzporedno s tem je nenehna rast javne porabe za farmacevtske izdelke v zadnjih desetletjih spodbudila države članice, da so začele oblikovati zapletenejše in inovativnejše sisteme določanja cen in povračil.

| 5. | Komisija je predlog direktive o razveljavitvi Direktive 89/105/EGS sprejela 1. marca 2012. Navaja, da so se pogajanja v Delovni skupini Sveta za zdravila in medicinske pripomočke izkazala za težavna zaradi politično občutljive narave dokumenta. |
| --- | --- |

5.

Komisija je predlog direktive o razveljavitvi Direktive 89/105/EGS sprejela 1. marca 2012. Navaja, da so se pogajanja v Delovni skupini Sveta za zdravila in medicinske pripomočke izkazala za težavna zaradi politično občutljive narave dokumenta.

| 6. | Evropski parlament je 6. februarja 2013 sprejel stališče v prvi obravnavi. Glede na izid glasovanja na plenarnem zasedanju in ob upoštevanju stališča držav članic v Svetu se je Komisija odločila, da svoj predlog spremeni, tako da sprejme predlagano direktivo in se posvetuje z ENVP. |
| --- | --- |

6.

Evropski parlament je 6. februarja 2013 sprejel stališče v prvi obravnavi. Glede na izid glasovanja na plenarnem zasedanju in ob upoštevanju stališča držav članic v Svetu se je Komisija odločila, da svoj predlog spremeni, tako da sprejme predlagano direktivo in se posvetuje z ENVP.

1.3   Namen mnenja ENVP

| 7. | Mnenje bo osredotočeno na naslednje vidike predlagane direktive v zvezi z varstvom osebnih podatkov: uporaba zakonodaje o varstvu podatkov, objava osebnih podatkov strokovnjakov in članov nekaterih organov, morebitna obdelava zdravstvenih podatkov bolnikov prek dostopa do podatkov iz dovoljenja za promet in predlagane možnosti za ustvarjanje zbirk podatkov na ravni EU/države članice. |
| --- | --- |

7.

Mnenje bo osredotočeno na naslednje vidike predlagane direktive v zvezi z varstvom osebnih podatkov: uporaba zakonodaje o varstvu podatkov, objava osebnih podatkov strokovnjakov in članov nekaterih organov, morebitna obdelava zdravstvenih podatkov bolnikov prek dostopa do podatkov iz dovoljenja za promet in predlagane možnosti za ustvarjanje zbirk podatkov na ravni EU/države članice.

3.   Sklepne ugotovitve

ENVP priporoča, naj:

| — | se v vsebinski člen predlagane direktive vključi sklicevanje na veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. V takem sklicevanju bi moralo biti na splošno določeno, da se v okviru predlagane direktive za obdelavo osebnih podatkov uporabljata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001. Poleg tega ENVP predlaga, naj se v sklicevanju na Direktivo 95/46/ES navede, da se določbe uporabljajo v skladu z nacionalnimi pravili, s katerimi se ta direktiva izvaja; |
| --- | --- |

—

se v vsebinski člen predlagane direktive vključi sklicevanje na veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. V takem sklicevanju bi moralo biti na splošno določeno, da se v okviru predlagane direktive za obdelavo osebnih podatkov uporabljata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001. Poleg tega ENVP predlaga, naj se v sklicevanju na Direktivo 95/46/ES navede, da se določbe uporabljajo v skladu z nacionalnimi pravili, s katerimi se ta direktiva izvaja;

| — | se oceni nujnost sistema, predlaganega v členu 16 predlagane direktive, za obvezno objavo imen in prijav interesov strokovnjakov, članov organov odločanja in članov organov, pristojnih za pravna sredstva, ter preveri, ali obveznost objave ne presega tega, kar je potrebno za dosego zastavljenega cilja javnega interesa, in ali za izpolnitev istega cilja ne obstajajo manj omejevalni ukrepi. Ob upoštevanju izida tega preizkusa sorazmernosti mora biti obveznost objave vsekakor podprta z ustreznimi zaščitnimi ukrepi, da se zagotovijo upoštevanje pravic zadevnih oseb do ugovora, varnost/natančnost podatkov in njihov izbris po koncu ustreznega obdobja; |
| --- | --- |

—

se oceni nujnost sistema, predlaganega v členu 16 predlagane direktive, za obvezno objavo imen in prijav interesov strokovnjakov, članov organov odločanja in članov organov, pristojnih za pravna sredstva, ter preveri, ali obveznost objave ne presega tega, kar je potrebno za dosego zastavljenega cilja javnega interesa, in ali za izpolnitev istega cilja ne obstajajo manj omejevalni ukrepi. Ob upoštevanju izida tega preizkusa sorazmernosti mora biti obveznost objave vsekakor podprta z ustreznimi zaščitnimi ukrepi, da se zagotovijo upoštevanje pravic zadevnih oseb do ugovora, varnost/natančnost podatkov in njihov izbris po koncu ustreznega obdobja;

| — | se vključi sklicevanje na člen 8 Direktive 95/46/ES v člen 13 predlagane direktive v zvezi z dostopom do podatkov iz dovoljenja za promet, če je predvidena obdelava osebnih podatkov o zdravju, ter v predlagano direktivo vključi določba, ki jasno opredeljuje, v katerih okoliščinah in ob upoštevanju katerih zaščitnih ukrepov se lahko zahteva obdelava informacij, ki vsebujejo zdravstvene podatke bolnika; |
| --- | --- |

—

se vključi sklicevanje na člen 8 Direktive 95/46/ES v člen 13 predlagane direktive v zvezi z dostopom do podatkov iz dovoljenja za promet, če je predvidena obdelava osebnih podatkov o zdravju, ter v predlagano direktivo vključi določba, ki jasno opredeljuje, v katerih okoliščinah in ob upoštevanju katerih zaščitnih ukrepov se lahko zahteva obdelava informacij, ki vsebujejo zdravstvene podatke bolnika;

| — | se v člen 13 predlagane direktive vključi zahteva po popolnem anonimiziranju vseh podatkov o bolniku, vključenih v podatke iz dovoljenja za promet, pred njihovim prenosom pristojnemu organu za vse nadaljnje obdelave za namene odločitev o določanju cen in povračil; |
| --- | --- |

—

se v člen 13 predlagane direktive vključi zahteva po popolnem anonimiziranju vseh podatkov o bolniku, vključenih v podatke iz dovoljenja za promet, pred njihovim prenosom pristojnemu organu za vse nadaljnje obdelave za namene odločitev o določanju cen in povračil;

| — | se pred kakršnimi koli nadaljnjimi ukrepi za vzpostavitev nove zbirke podatkov predhodno izvede ocena učinka na varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

se pred kakršnimi koli nadaljnjimi ukrepi za vzpostavitev nove zbirke podatkov predhodno izvede ocena učinka na varstvo podatkov.

V Bruslju, 30. maja 2013

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2013) 168 final/2.

1

(2)  COM(2012) 84 final.

2

(3)  Direktiva Sveta 89/105/EGS z dne 21. decembra 1988 v zvezi s preglednostjo ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil za človeško uporabo in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja. (UL L 40, 11.2.1989, str. 8).

3

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/19

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o skupnem sporočilu Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o „Strategiji Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ in predlogu Komisije o direktivi v zvezi z ukrepi za zagotavljanje visoke splošne ravni varnosti omrežij in informacij po vsej Uniji

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku na spletni strani ENVP na naslovu http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/10

1.   Uvod

1.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija in visoka predstavnica Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta 7. februarja 2013 sprejela skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (1) (v nadaljnjem besedilu: skupno sporočilo, strategija za kibernetsko varnost ali strategija). |
| --- | --- |

1.

Komisija in visoka predstavnica Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta 7. februarja 2013 sprejela skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (1) (v nadaljnjem besedilu: skupno sporočilo, strategija za kibernetsko varnost ali strategija).

| 2. | Komisija je istega dne sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij po vsej Uniji (2) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva ali predlog). Priporočilo je bilo ENVP poslano v posvetovanje 7. februarja 2013. |
| --- | --- |

2.

Komisija je istega dne sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij po vsej Uniji (2) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva ali predlog). Priporočilo je bilo ENVP poslano v posvetovanje 7. februarja 2013.

| 3. | ENVP je imel že pred sprejetjem skupnega sporočila in predloga možnost Komisiji predložiti neuradne pripombe. Pozdravlja dejstvo, da so bile nekatere pripombe upoštevane v skupnem sporočilu in predlogu. |
| --- | --- |

3.

ENVP je imel že pred sprejetjem skupnega sporočila in predloga možnost Komisiji predložiti neuradne pripombe. Pozdravlja dejstvo, da so bile nekatere pripombe upoštevane v skupnem sporočilu in predlogu.

4.   Sklepne ugotovitve

| 74. | EDPS veseli, da sta Komisija in visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko predložili celovito strategijo za kibernetsko varnost, dopolnjeno s predlogom direktive o ukrepih za zagotavljanje visoke splošne ravni varnosti omrežij in informacij (v nadaljnjem besedilu: VOI) po vsej EU. Strategija dopolnjuje politične ukrepe, ki jih je EU že oblikovala na področju VOI. |
| --- | --- |

74.

EDPS veseli, da sta Komisija in visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko predložili celovito strategijo za kibernetsko varnost, dopolnjeno s predlogom direktive o ukrepih za zagotavljanje visoke splošne ravni varnosti omrežij in informacij (v nadaljnjem besedilu: VOI) po vsej EU. Strategija dopolnjuje politične ukrepe, ki jih je EU že oblikovala na področju VOI.

| 75. | ENVP pozdravlja dejstvo, da strategija presega tradicionalni pristop nasprotja med varnostjo in zasebnostjo z določanjem izrecnega priznavanja zasebnosti in varstva podatkov kot temeljnih vrednot, ki bi morale usmerjati politiko kibernetske varnosti v EU in na mednarodni ravni. ENVP ugotavlja, da sta lahko strategija za kibernetsko varnost in predlagana direktiva o VOI ključnega pomena za prispevek k zagotavljanju varstva pravic posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov v spletnem okolju. Hkrati pa mora biti zagotovljeno, da ne privedejo do ukrepov, ki bi pomenili nezakonite posege v pravice posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov. |
| --- | --- |

75.

ENVP pozdravlja dejstvo, da strategija presega tradicionalni pristop nasprotja med varnostjo in zasebnostjo z določanjem izrecnega priznavanja zasebnosti in varstva podatkov kot temeljnih vrednot, ki bi morale usmerjati politiko kibernetske varnosti v EU in na mednarodni ravni. ENVP ugotavlja, da sta lahko strategija za kibernetsko varnost in predlagana direktiva o VOI ključnega pomena za prispevek k zagotavljanju varstva pravic posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov v spletnem okolju. Hkrati pa mora biti zagotovljeno, da ne privedejo do ukrepov, ki bi pomenili nezakonite posege v pravice posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov.

| 76. | Veseli ga tudi, da je varstvo podatkov navedeno v več delih strategije in je upoštevano v predlagani direktivi o VOI. Vseeno pa obžaluje, da v strategiji in predlagani direktivi ni bolj poudarjen prispevek sedanje in prihodnje zakonodaje o varstvu podatkov k varnosti in da ni v celoti zagotovljeno, da vse obveznosti, ki izhajajo iz predlagane direktive ali drugih elementov strategije, dopolnjujejo obveznosti varstva podatkov in se med seboj ne prekrivajo ali si nasprotujejo. |
| --- | --- |

76.

Veseli ga tudi, da je varstvo podatkov navedeno v več delih strategije in je upoštevano v predlagani direktivi o VOI. Vseeno pa obžaluje, da v strategiji in predlagani direktivi ni bolj poudarjen prispevek sedanje in prihodnje zakonodaje o varstvu podatkov k varnosti in da ni v celoti zagotovljeno, da vse obveznosti, ki izhajajo iz predlagane direktive ali drugih elementov strategije, dopolnjujejo obveznosti varstva podatkov in se med seboj ne prekrivajo ali si nasprotujejo.

| 77. | ENVP poleg tega ugotavlja, da strategija za kibernetsko varnost zaradi pomanjkljivega upoštevanja oziroma neupoštevanja drugih vzporednih pobud Komisije in zakonodajnih postopkov, ki potekajo, kot so reforma varstva podatkov in predlagana uredba o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah, ne zagotavlja zares vsestranskega in celovitega pogleda na kibernetsko varnost v EU in obstaja nevarnost, da se bo ohranil razdrobljen in segmentiran pristop. ENVP tudi navaja, da s predlagano direktivo o VOI tudi še ni omogočen celovit pristop k varnosti v EU in da je verjetno obveznost, določena v zakonodaji o varstvu podatkov, najcelovitejša obveznost glede omrežja in varnosti na podlagi prava EU. |
| --- | --- |

77.

ENVP poleg tega ugotavlja, da strategija za kibernetsko varnost zaradi pomanjkljivega upoštevanja oziroma neupoštevanja drugih vzporednih pobud Komisije in zakonodajnih postopkov, ki potekajo, kot so reforma varstva podatkov in predlagana uredba o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah, ne zagotavlja zares vsestranskega in celovitega pogleda na kibernetsko varnost v EU in obstaja nevarnost, da se bo ohranil razdrobljen in segmentiran pristop. ENVP tudi navaja, da s predlagano direktivo o VOI tudi še ni omogočen celovit pristop k varnosti v EU in da je verjetno obveznost, določena v zakonodaji o varstvu podatkov, najcelovitejša obveznost glede omrežja in varnosti na podlagi prava EU.

| 78. | ENVP poleg tega obžaluje tudi, da ni ustrezno upoštevana pomembna vloga organov za varstvo podatkov pri izvajanju in uveljavljanju varnostnih obveznosti in krepitvi kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

78.

ENVP poleg tega obžaluje tudi, da ni ustrezno upoštevana pomembna vloga organov za varstvo podatkov pri izvajanju in uveljavljanju varnostnih obveznosti in krepitvi kibernetske varnosti.

| 79. | Kar zadeva strategijo za kibernetsko varnost ENVP poudarja, da:






  — | je zlasti pomembna opredelitev pojmov „kibernetska odpornost“, „kibernetska kriminaliteta“ in „kibernetska obramba“, ker se ti pojmi uporabljajo kot utemeljitev nekaterih posebnih ukrepov, ki bi lahko povzročili poseganje v temeljne pravice, vključno s pravicama do zasebnosti in varstva podatkov. Vendar pa so opredelitve „kibernetske kriminalitete“ v strategiji in Konvenciji o kibernetski kriminaliteti še vedno zelo široke. Priporočljivo bi bilo imeti jasno in ožjo opredelitev „kibernetske kriminalitete“ namesto preobširne opredelitve, |
| --- | --- | --- |

79.

Kar zadeva strategijo za kibernetsko varnost ENVP poudarja, da:

—

je zlasti pomembna opredelitev pojmov „kibernetska odpornost“, „kibernetska kriminaliteta“ in „kibernetska obramba“, ker se ti pojmi uporabljajo kot utemeljitev nekaterih posebnih ukrepov, ki bi lahko povzročili poseganje v temeljne pravice, vključno s pravicama do zasebnosti in varstva podatkov. Vendar pa so opredelitve „kibernetske kriminalitete“ v strategiji in Konvenciji o kibernetski kriminaliteti še vedno zelo široke. Priporočljivo bi bilo imeti jasno in ožjo opredelitev „kibernetske kriminalitete“ namesto preobširne opredelitve,

| — | zakonodaja o varstvu podatkov naj se uporablja za vse ukrepe strategije, kadar koli zadevajo ukrepe, ki povzročijo obdelavo osebnih podatkov. Čeprav zakonodaja o varstvu podatkov ni posebej navedena v oddelkih, ki se nanašajo na kibernetsko kriminaliteto in kibernetsko obrambo, pa ENVP poudarja, da bi številni ukrepi, načrtovani na teh področjih, vključevali obdelavo osebnih podatkov in spadajo zato v področje uporabe veljavnih zakonov o varstvu podatkov. Ugotavlja tudi, da številni ukrepi zajemajo vzpostavitev mehanizmov za usklajevanje, zaradi katerih bo potrebno izvajanje ustreznih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov, kot načinov izmenjave osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

zakonodaja o varstvu podatkov naj se uporablja za vse ukrepe strategije, kadar koli zadevajo ukrepe, ki povzročijo obdelavo osebnih podatkov. Čeprav zakonodaja o varstvu podatkov ni posebej navedena v oddelkih, ki se nanašajo na kibernetsko kriminaliteto in kibernetsko obrambo, pa ENVP poudarja, da bi številni ukrepi, načrtovani na teh področjih, vključevali obdelavo osebnih podatkov in spadajo zato v področje uporabe veljavnih zakonov o varstvu podatkov. Ugotavlja tudi, da številni ukrepi zajemajo vzpostavitev mehanizmov za usklajevanje, zaradi katerih bo potrebno izvajanje ustreznih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov, kot načinov izmenjave osebnih podatkov,

| — | organi za varstvo podatkov imajo pomembno vlogo pri kibernetski varnosti. Kot skrbniki zasebnosti in pravic posameznikov do varstva podatkov dejavno sodelujejo pri varstvu osebnih podatkov v spletnem in nespletnem okolju. Zato bi morali biti v svoji vlogi nadzornih organov ustrezno vključeni v zvezi z izvedbenimi ukrepi, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov (kot je uvedba pilotnega projekta EU boja proti botnetom in zlonamerni programski opremi). Tudi drugi igralci na področju kibernetske varnosti bi morali sodelovati z njimi pri opravljanju nalog, na primer pri izmenjavi najboljših praks in dejavnostih za povečanje ozaveščenosti. ENVP in nacionalni organi za varstvo podatkov naj bodo tudi ustrezno vključeni v konferenco na visoki ravni, ki bo sklicana leta 2014, da se oceni napredek pri izvajanju strategije. |
| --- | --- |

—

organi za varstvo podatkov imajo pomembno vlogo pri kibernetski varnosti. Kot skrbniki zasebnosti in pravic posameznikov do varstva podatkov dejavno sodelujejo pri varstvu osebnih podatkov v spletnem in nespletnem okolju. Zato bi morali biti v svoji vlogi nadzornih organov ustrezno vključeni v zvezi z izvedbenimi ukrepi, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov (kot je uvedba pilotnega projekta EU boja proti botnetom in zlonamerni programski opremi). Tudi drugi igralci na področju kibernetske varnosti bi morali sodelovati z njimi pri opravljanju nalog, na primer pri izmenjavi najboljših praks in dejavnostih za povečanje ozaveščenosti. ENVP in nacionalni organi za varstvo podatkov naj bodo tudi ustrezno vključeni v konferenco na visoki ravni, ki bo sklicana leta 2014, da se oceni napredek pri izvajanju strategije.

| 80. | Kar zadeva predlagano direktivo o VOI, ENVP svetuje zakonodajalcem, naj:






  — | v členu 3(8) zagotovijo večjo jasnost in gotovost pri opredelitvi tržnih udeležencev, ki spadajo v področje uporabe predloga, in sestavijo izčrpen seznam, ki bo vključeval vse ustrezne zainteresirane strani, da se v EU zagotovi popolnoma usklajen in celosten pristop k varnosti, |
| --- | --- | --- |

80.

Kar zadeva predlagano direktivo o VOI, ENVP svetuje zakonodajalcem, naj:

—

v členu 3(8) zagotovijo večjo jasnost in gotovost pri opredelitvi tržnih udeležencev, ki spadajo v področje uporabe predloga, in sestavijo izčrpen seznam, ki bo vključeval vse ustrezne zainteresirane strani, da se v EU zagotovi popolnoma usklajen in celosten pristop k varnosti,

| — | v členu 1(2)(c) pojasnijo, da se predlagana direktiva uporablja za organe in institucije EU, in naj se v členu 1(5) predloga vključi sklic na Uredbo (ES) št. 45/2001, |
| --- | --- |

—

v členu 1(2)(c) pojasnijo, da se predlagana direktiva uporablja za organe in institucije EU, in naj se v členu 1(5) predloga vključi sklic na Uredbo (ES) št. 45/2001,

| — | se temu predlogu prizna večja horizontalna vloga v zvezi z varnostjo, s tem, da se v členu 1 izrecno določi, da se mora uporabljati, ne da bi posegal v sedanja ali prihodnja podrobna pravila na posebnih področjih (kot so pravila, ki bodo določena za ponudnike skrbniških storitev v predlagani uredbi o elektronski identifikaciji), |
| --- | --- |

—

se temu predlogu prizna večja horizontalna vloga v zvezi z varnostjo, s tem, da se v členu 1 izrecno določi, da se mora uporabljati, ne da bi posegal v sedanja ali prihodnja podrobna pravila na posebnih področjih (kot so pravila, ki bodo določena za ponudnike skrbniških storitev v predlagani uredbi o elektronski identifikaciji),

| — | dodajo uvodno izjavo za pojasnitev potrebe po vključitvi načel varstva podatkov, kot sta vgrajena zasebnost in zasebnost s privzetimi nastavitvami, od zgodnje faze načrtovanja mehanizmov, določenih v predlogu, in vsej življenjski dobi vključenih procesov, postopkov, organizacije, tehnik in infrastruktur, ob upoštevanju predlagane uredbe o varstvu podatkov, |
| --- | --- |

—

dodajo uvodno izjavo za pojasnitev potrebe po vključitvi načel varstva podatkov, kot sta vgrajena zasebnost in zasebnost s privzetimi nastavitvami, od zgodnje faze načrtovanja mehanizmov, določenih v predlogu, in vsej življenjski dobi vključenih procesov, postopkov, organizacije, tehnik in infrastruktur, ob upoštevanju predlagane uredbe o varstvu podatkov,

| — | pojasnijo opredelitve „omrežje in informacijski sistem“ v členu 3(1) in „incident“ v členu 3(4) ter v členu 5(2) nadomestijo obveznost vzpostavitve „načrta ocene tveganja“ z „vzpostavitvijo in vzdrževanjem okvira za obvladovanje tveganja“, |
| --- | --- |

—

pojasnijo opredelitve „omrežje in informacijski sistem“ v členu 3(1) in „incident“ v členu 3(4) ter v členu 5(2) nadomestijo obveznost vzpostavitve „načrta ocene tveganja“ z „vzpostavitvijo in vzdrževanjem okvira za obvladovanje tveganja“,

| — | v členu 1(6) določijo, da bi bila obdelava osebnih podatkov upravičena na podlagi člena 7(e) Direktive 95/46/ES, če je treba izpolniti cilj javnega interesa iz predlagane direktive. Vseeno pa je treba zagotoviti ustrezno upoštevanje načel nujnosti in sorazmernosti, tako da se obdelujejo le podatki, ki so nujno potrebni za doseganje namena, |
| --- | --- |

—

v členu 1(6) določijo, da bi bila obdelava osebnih podatkov upravičena na podlagi člena 7(e) Direktive 95/46/ES, če je treba izpolniti cilj javnega interesa iz predlagane direktive. Vseeno pa je treba zagotoviti ustrezno upoštevanje načel nujnosti in sorazmernosti, tako da se obdelujejo le podatki, ki so nujno potrebni za doseganje namena,

| — | v členu 14 določijo okoliščine, v katerih se zahteva priglasitev incidenta, ter vsebino in obliko priglasitve, vključno z vrsto osebnih podatkov, ki jih je treba priglasiti, ter ali da ali ne in v kakšni meri bodo podrobnosti o osebnih podatkih, ki jih ogrozi posebni varnostni incident (kot so naslovi IP), vključeni v priglasitev in podporno dokumentacijo. Treba je upoštevati, da naj bi bila pristojnim organom za VOI zbiranje in obdelava osebnih podatkov v okviru varnostnega incidenta dovoljena le, če je to nujno potrebno. V predlogu naj bi bili določeni tudi ustrezni zaščitni ukrepi za zagotovitev ustreznega varstva podatkov, ki jih obdelujejo pristojni organi za VOI, |
| --- | --- |

—

v členu 14 določijo okoliščine, v katerih se zahteva priglasitev incidenta, ter vsebino in obliko priglasitve, vključno z vrsto osebnih podatkov, ki jih je treba priglasiti, ter ali da ali ne in v kakšni meri bodo podrobnosti o osebnih podatkih, ki jih ogrozi posebni varnostni incident (kot so naslovi IP), vključeni v priglasitev in podporno dokumentacijo. Treba je upoštevati, da naj bi bila pristojnim organom za VOI zbiranje in obdelava osebnih podatkov v okviru varnostnega incidenta dovoljena le, če je to nujno potrebno. V predlogu naj bi bili določeni tudi ustrezni zaščitni ukrepi za zagotovitev ustreznega varstva podatkov, ki jih obdelujejo pristojni organi za VOI,

| — | v členu 14 pojasnijo, da bi se morale prijave o incidentu v skladu s členom 14(2) uporabljati brez vpliva na obveznosti glede obveščanja o kršitvi varnosti osebnih podatkov v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. V predlogu določijo glavne vidike postopka za sodelovanje med pristojnimi organi za VOI in organi za varstvo podatkov v primerih, pri katerih varnostni incident vključuje kršitev varnosti osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

v členu 14 pojasnijo, da bi se morale prijave o incidentu v skladu s členom 14(2) uporabljati brez vpliva na obveznosti glede obveščanja o kršitvi varnosti osebnih podatkov v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov. V predlogu določijo glavne vidike postopka za sodelovanje med pristojnimi organi za VOI in organi za varstvo podatkov v primerih, pri katerih varnostni incident vključuje kršitev varnosti osebnih podatkov,

| — | spremenijo člen 14(8) tako, da se izključitev mikro podjetij iz področja uporabe priglasitve ne uporablja za tiste ponudnike, ki so ključni za opravljanje storitev informacijske družbe, npr. glede na naravo informacij, ki jih obdelujejo (tj. biometrični ali občutljivi podatki), |
| --- | --- |

—

spremenijo člen 14(8) tako, da se izključitev mikro podjetij iz področja uporabe priglasitve ne uporablja za tiste ponudnike, ki so ključni za opravljanje storitev informacijske družbe, npr. glede na naravo informacij, ki jih obdelujejo (tj. biometrični ali občutljivi podatki),

| — | se v predlogu dodajo določbe, ki urejajo nadaljnjo izmenjavo osebnih podatkov med pristojnimi organi za VOI in drugimi prejemniki, za zagotovitev, da (i) se osebni podatki razkrijejo le prejemnikom, katerih obdelava je nujna za opravljanje nalog v skladu z ustrezno pravno podlago in (ii) da so take informacije omejene na to, kar je nujno potrebno za opravljanje nalog. Upošteva naj se tudi, kako subjekti, ki mreži izmenjave informacij priskrbijo podatke, zagotavljajo skladnost z načelom omejitve namena, |
| --- | --- |

—

se v predlogu dodajo določbe, ki urejajo nadaljnjo izmenjavo osebnih podatkov med pristojnimi organi za VOI in drugimi prejemniki, za zagotovitev, da (i) se osebni podatki razkrijejo le prejemnikom, katerih obdelava je nujna za opravljanje nalog v skladu z ustrezno pravno podlago in (ii) da so take informacije omejene na to, kar je nujno potrebno za opravljanje nalog. Upošteva naj se tudi, kako subjekti, ki mreži izmenjave informacij priskrbijo podatke, zagotavljajo skladnost z načelom omejitve namena,

| — | določijo rok hranjenja osebnih podatkov za namene, določene v predlagani direktivi, zlasti kar zadeva hranjenje pri pristojnih organih za VOI in v varni infrastrukturi mreže za sodelovanje, |
| --- | --- |

—

določijo rok hranjenja osebnih podatkov za namene, določene v predlagani direktivi, zlasti kar zadeva hranjenje pri pristojnih organih za VOI in v varni infrastrukturi mreže za sodelovanje,

| — | spomnijo pristojne organe za VOI na dolžnost zagotavljanja ustreznih informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, o obdelavi osebnih podatkov, na primer z objavo politike varovanja zasebnosti na svoji spletni strani, |
| --- | --- |

—

spomnijo pristojne organe za VOI na dolžnost zagotavljanja ustreznih informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, o obdelavi osebnih podatkov, na primer z objavo politike varovanja zasebnosti na svoji spletni strani,

| — | dodajo določbo v zvezi z ravnjo varnosti, ki jo morajo upoštevati pristojni organi za VOI v zvezi z zbranimi, obdelanimi in izmenjanimi informacijami. V zvezi z varstvom osebnih podatkov pri pristojnih organih za VOI naj se posebej vključi sklic na varnostne zahteve iz člena 17 Direktive 95/46/ES, |
| --- | --- |

—

dodajo določbo v zvezi z ravnjo varnosti, ki jo morajo upoštevati pristojni organi za VOI v zvezi z zbranimi, obdelanimi in izmenjanimi informacijami. V zvezi z varstvom osebnih podatkov pri pristojnih organih za VOI naj se posebej vključi sklic na varnostne zahteve iz člena 17 Direktive 95/46/ES,

| — | v členu 9(2) pojasnijo, da bi morala merila za sodelovanje držav članic v varnem sistemu izmenjave informacij zagotoviti, da vsi sodelujoči v tem sistemu jamčijo za visoko raven varnosti in odpornosti v vseh fazah obdelave. Ta merila bi morala vsebovati ustrezne ukrepe zaupnosti in varnosti v skladu s členoma 16 in 17 Direktive 95/46/ES in členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 45/2001. Komisija naj bo glede sodelovanja kot upravljavka tega varnega sistema izmenjave informacij izrecno zavezana tem merilom, |
| --- | --- |

—

v členu 9(2) pojasnijo, da bi morala merila za sodelovanje držav članic v varnem sistemu izmenjave informacij zagotoviti, da vsi sodelujoči v tem sistemu jamčijo za visoko raven varnosti in odpornosti v vseh fazah obdelave. Ta merila bi morala vsebovati ustrezne ukrepe zaupnosti in varnosti v skladu s členoma 16 in 17 Direktive 95/46/ES in členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 45/2001. Komisija naj bo glede sodelovanja kot upravljavka tega varnega sistema izmenjave informacij izrecno zavezana tem merilom,

| — | v členu 9 dodajo opis vlog in odgovornosti Komisije in držav članic pri vzpostavitvi, delovanju in vzdrževanju varnega sistema izmenjave informacij in določijo, da je treba sistem načrtovati v skladu z načeloma varstva podatkov vgrajene zasebnosti in zasebnosti s privzetimi nastavitvami in |
| --- | --- |

—

v členu 9 dodajo opis vlog in odgovornosti Komisije in držav članic pri vzpostavitvi, delovanju in vzdrževanju varnega sistema izmenjave informacij in določijo, da je treba sistem načrtovati v skladu z načeloma varstva podatkov vgrajene zasebnosti in zasebnosti s privzetimi nastavitvami in

| — | v členu 13 dodajo, da se morajo vsi prenosi osebnih podatkov prejemnikom v državah zunaj EU izvesti v skladu s členoma 25 in 26 Direktive 95/46/ES in členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

—

v členu 13 dodajo, da se morajo vsi prenosi osebnih podatkov prejemnikom v državah zunaj EU izvesti v skladu s členoma 25 in 26 Direktive 95/46/ES in členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001.

V Bruslju, 14. junija 2013

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  COM(2013) 48 final.

2

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/23

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) in predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku na spletni strani ENVP na naslovu http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/11

1.   Uvod

1.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija je 27. marca 2013 sprejela dva zakonodajna predloga na področju blagovnih znamk: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (1) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu skupaj: predloga). Istega dne sta bila poslana Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 27. marca 2013 sprejela dva zakonodajna predloga na področju blagovnih znamk: predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (1) in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu skupaj: predloga). Istega dne sta bila poslana Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP).

| 2. | ENVP ugotavlja, da je glavni namen predlogov nadalje uskladiti vse vidike materialnega prava za blagovne znamke in postopkovna pravila v EU. Čeprav se na prvi pogled morda zdi, da predloga nimata bistvenih posledic za varstvo podatkov, pa ENVP ugotavlja, da se z obema aktoma vzpostavljajo nekateri postopki obdelave, ki lahko vplivajo na pravico posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov. Zato obžaluje, da ni bilo neformalno posvetovanje z njim izvedeno že pred sprejetjem teh predlogov. |
| --- | --- |

2.

ENVP ugotavlja, da je glavni namen predlogov nadalje uskladiti vse vidike materialnega prava za blagovne znamke in postopkovna pravila v EU. Čeprav se na prvi pogled morda zdi, da predloga nimata bistvenih posledic za varstvo podatkov, pa ENVP ugotavlja, da se z obema aktoma vzpostavljajo nekateri postopki obdelave, ki lahko vplivajo na pravico posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov. Zato obžaluje, da ni bilo neformalno posvetovanje z njim izvedeno že pred sprejetjem teh predlogov.

| 3. | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 želi opozoriti na nekaj posebnih vprašanj, ki jih predloga odpirata z vidika varstva podatkov. ENVP priporoča, naj se v preambuli predlogov vključi sklicevanje na posvetovanje z njim. |
| --- | --- |

3.

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 želi opozoriti na nekaj posebnih vprašanj, ki jih predloga odpirata z vidika varstva podatkov. ENVP priporoča, naj se v preambuli predlogov vključi sklicevanje na posvetovanje z njim.

1.2   Splošno ozadje

| 4. | Cilj predlagane direktive je nadalje uskladiti materialna pravila v zvezi z blagovnimi znamkami – vključno s pojasnitvijo pravic, pridobljenih z blagovno znamko, in pravil, ki se uporabljajo za kolektivne znamke – pa tudi postopkovnimi vidiki, kot so registracija, pristojbine ter postopki ugovora, razveljavitve ali razglasitve neveljavnosti blagovne znamke. V njej so predlagane tudi določbe, ki krepijo medsebojno upravno sodelovanje nacionalnih centralnih uradov za industrijsko lastnino in njihovo sodelovanje z Agencijo za blagovne znamke in modele Evropske unije (člena 52 in 53). |
| --- | --- |

4.

Cilj predlagane direktive je nadalje uskladiti materialna pravila v zvezi z blagovnimi znamkami – vključno s pojasnitvijo pravic, pridobljenih z blagovno znamko, in pravil, ki se uporabljajo za kolektivne znamke – pa tudi postopkovnimi vidiki, kot so registracija, pristojbine ter postopki ugovora, razveljavitve ali razglasitve neveljavnosti blagovne znamke. V njej so predlagane tudi določbe, ki krepijo medsebojno upravno sodelovanje nacionalnih centralnih uradov za industrijsko lastnino in njihovo sodelovanje z Agencijo za blagovne znamke in modele Evropske unije (člena 52 in 53).

| 5. | Predlagana uredba spreminja sedanji pravni okvir, ki se uporablja za blagovne znamke Skupnosti in je določen v Uredbi (ES) št. 207/2009. Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) je preimenovan v Agencijo za blagovne znamke in modele Evropske unije (Agencija). Pojasnjuje materialna in postopkovna pravila, ki se uporabljajo za evropsko blagovno znamko. Določa, da Agencija ustanovi register in elektronsko zbirko podatkov (člen 87). Poleg tega pojasnjuje vlogo in naloge Agencije, zlasti v zvezi z njenim sodelovanjem z nacionalnimi centralnimi uradi za industrijsko lastnino v EU (člen 123). |
| --- | --- |

5.

Predlagana uredba spreminja sedanji pravni okvir, ki se uporablja za blagovne znamke Skupnosti in je določen v Uredbi (ES) št. 207/2009. Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) je preimenovan v Agencijo za blagovne znamke in modele Evropske unije (Agencija). Pojasnjuje materialna in postopkovna pravila, ki se uporabljajo za evropsko blagovno znamko. Določa, da Agencija ustanovi register in elektronsko zbirko podatkov (člen 87). Poleg tega pojasnjuje vlogo in naloge Agencije, zlasti v zvezi z njenim sodelovanjem z nacionalnimi centralnimi uradi za industrijsko lastnino v EU (člen 123).

3.   Sklepne ugotovitve

| 27. | Čeprav se predloga ukvarjata z usklajevanjem materialnega prava za blagovne znamke in postopkovnimi pravili znotraj EU ter na prvi pogled nimata bistvenih posledic za varstvo podatkov, pa vzpostavljata nekatere postopke obdelave, ki lahko vplivajo na pravice posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov. |
| --- | --- |

27.

Čeprav se predloga ukvarjata z usklajevanjem materialnega prava za blagovne znamke in postopkovnimi pravili znotraj EU ter na prvi pogled nimata bistvenih posledic za varstvo podatkov, pa vzpostavljata nekatere postopke obdelave, ki lahko vplivajo na pravice posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov.

| 28. | ENVP poudarja, da morajo centralni uradi držav članic za industrijsko lastnino in Agencija pri opravljanju svojih nalog osebne podatke zbirati in obdelovati v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti nacionalnimi zakoni, s katerimi se izvajata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

ENVP poudarja, da morajo centralni uradi držav članic za industrijsko lastnino in Agencija pri opravljanju svojih nalog osebne podatke zbirati in obdelovati v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti nacionalnimi zakoni, s katerimi se izvajata Direktiva 95/46/ES in Uredba (ES) št. 45/2001.

| 29. | ENVP glede predloga direktive priporoča, naj se:






  — | vstavi materialnopravna določba, v kateri se poudari potreba po tem, da nacionalni centralni uradi za industrijsko lastnino pri obdelavi osebnih podatkov spoštujejo veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti nacionalne zakone, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES, v uvodni izjavi pa naj se doda sklic na predlog splošne uredbe o varstvu podatkov, |
| --- | --- | --- |

29.

ENVP glede predloga direktive priporoča, naj se:

—

vstavi materialnopravna določba, v kateri se poudari potreba po tem, da nacionalni centralni uradi za industrijsko lastnino pri obdelavi osebnih podatkov spoštujejo veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti nacionalne zakone, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES, v uvodni izjavi pa naj se doda sklic na predlog splošne uredbe o varstvu podatkov,

| — | v materialnopravni določbi poudari, da mora Agencija pri obdelavi osebnih podatkov v okviru sodelovanja z nacionalnimi uradi spoštovati pravila, določena v Uredbi (ES) št. 45/2001, |
| --- | --- |

—

v materialnopravni določbi poudari, da mora Agencija pri obdelavi osebnih podatkov v okviru sodelovanja z nacionalnimi uradi spoštovati pravila, določena v Uredbi (ES) št. 45/2001,

| — | v materialnopravni določbi pojasni, ali se bo v skupnih ali povezanih podatkovnih zbirkah in portalih, načrtovanih v členu 52 in uvodni izjavi 37, izvajala obdelava osebnih podatkov, pojasnijo pa naj se tudi njihov obseg in nameni, zlasti ali se z njimi dodajajo dodatni nameni poleg tistih, ki jih imajo posamezne podatkovne zbirke in portali, in če se nameni dodajajo, kakšna je pravna podlaga zanje, |
| --- | --- |

—

v materialnopravni določbi pojasni, ali se bo v skupnih ali povezanih podatkovnih zbirkah in portalih, načrtovanih v členu 52 in uvodni izjavi 37, izvajala obdelava osebnih podatkov, pojasnijo pa naj se tudi njihov obseg in nameni, zlasti ali se z njimi dodajajo dodatni nameni poleg tistih, ki jih imajo posamezne podatkovne zbirke in portali, in če se nameni dodajajo, kakšna je pravna podlaga zanje,

| — | v materialnopravni določbi jasno določijo postopki za izmenjavo informacij prek skupnih ali povezanih podatkovnih zbirk in portalov, zlasti z določitvijo pooblaščenih prejemnikov osebnih podatkov, vrst podatkov, namena takih izmenjav in obdobja hrambe podatkov v navedenih informacijskih sistemih. |
| --- | --- |

—

v materialnopravni določbi jasno določijo postopki za izmenjavo informacij prek skupnih ali povezanih podatkovnih zbirk in portalov, zlasti z določitvijo pooblaščenih prejemnikov osebnih podatkov, vrst podatkov, namena takih izmenjav in obdobja hrambe podatkov v navedenih informacijskih sistemih.

| 30. | ENVP glede predloga uredbe priporoča, naj se:






  — | postopki za obdelavo osebnih podatkov v registru in elektronski zbirki podatkov določijo v materialnopravni določbi predloga, ne v delegiranih aktih, |
| --- | --- | --- |

30.

ENVP glede predloga uredbe priporoča, naj se:

—

postopki za obdelavo osebnih podatkov v registru in elektronski zbirki podatkov določijo v materialnopravni določbi predloga, ne v delegiranih aktih,

| — | vstavi materialnopravna določba, v kateri bodo opredeljeni vrste osebnih podatkov, ki se bodo obdelovale v registru in elektronski zbirki podatkov, namen njihove obdelave, kategorije prejemnikov s pooblaščenim dostopom do podatkov (vključno z natančno opredelitvijo podatkov, do katerih imajo dostop), roki za hrambo podatkov ter postopki za obveščanje oseb, na katere se podatki nanašajo, in uveljavljanje njihovih pravic, |
| --- | --- |

—

vstavi materialnopravna določba, v kateri bodo opredeljeni vrste osebnih podatkov, ki se bodo obdelovale v registru in elektronski zbirki podatkov, namen njihove obdelave, kategorije prejemnikov s pooblaščenim dostopom do podatkov (vključno z natančno opredelitvijo podatkov, do katerih imajo dostop), roki za hrambo podatkov ter postopki za obveščanje oseb, na katere se podatki nanašajo, in uveljavljanje njihovih pravic,

| — | v členu 123c pojasni, ali bi izmenjave informacij med Agencijo in nacionalnimi uradi vključevale osebne podatke ali ne, in če bi jih, katere. Opredeliti bi bilo treba tudi, (i) da je treba osebne podatke med Agencijo in nacionalnimi uradi izmenjevati v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti Uredbo (ES) št. 45/2001, kar zadeva obdelavo v Agenciji, in Direktivo 95/46/ES, kar zadeva obdelavo v nacionalnih uradih, (ii) namen takih izmenjav, zlasti, ali se z njimi dodajajo novi nameni prvotnim namenom posameznih podatkovnih zbirk in portalov, in če se dodajajo, kakšna je pravna podlaga zanje, ter (iii) vrste izmenjanih podatkov, njihove pooblaščene prejemnike in obdobje hrambe podatkov v teh informacijskih sistemih, |
| --- | --- |

—

v členu 123c pojasni, ali bi izmenjave informacij med Agencijo in nacionalnimi uradi vključevale osebne podatke ali ne, in če bi jih, katere. Opredeliti bi bilo treba tudi, (i) da je treba osebne podatke med Agencijo in nacionalnimi uradi izmenjevati v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti Uredbo (ES) št. 45/2001, kar zadeva obdelavo v Agenciji, in Direktivo 95/46/ES, kar zadeva obdelavo v nacionalnih uradih, (ii) namen takih izmenjav, zlasti, ali se z njimi dodajajo novi nameni prvotnim namenom posameznih podatkovnih zbirk in portalov, in če se dodajajo, kakšna je pravna podlaga zanje, ter (iii) vrste izmenjanih podatkov, njihove pooblaščene prejemnike in obdobje hrambe podatkov v teh informacijskih sistemih,

| — | ocenita potreba in sorazmernost razkritja osebnih podatkov v okviru objave informacij, ki jih vsebuje elektronska zbirka podatkov. Če želijo zakonodajalci omogočiti objavo osebnih podatkov za skrbno ocenjene namene, ENVP priporoča, naj se o tem v predlog uredbe vključijo izrecne določbe. Najmanj, kar bi bilo treba storiti, je, da se v materialnopravni določbi pojasni, katere vrste osebnih podatkov se lahko objavijo in za katere namene, |
| --- | --- |

—

ocenita potreba in sorazmernost razkritja osebnih podatkov v okviru objave informacij, ki jih vsebuje elektronska zbirka podatkov. Če želijo zakonodajalci omogočiti objavo osebnih podatkov za skrbno ocenjene namene, ENVP priporoča, naj se o tem v predlog uredbe vključijo izrecne določbe. Najmanj, kar bi bilo treba storiti, je, da se v materialnopravni določbi pojasni, katere vrste osebnih podatkov se lahko objavijo in za katere namene,

| — | v materialnopravni določbi pojasni, ali bi načini sodelovanja vključevali objavo sodnih odločb v zvezi z blagovnimi znamkami ali ne. Če bi jih, bi bilo treba v tej materialnopravni določbi opredeliti pogoje, pod katerimi se sodne odločbe lahko objavijo. V zvezi s tem ENVP priporoča, naj Agencija in/ali nacionalni centralni uradi za industrijsko lastnino sodbe na internetu objavljajo le, če je indeksiranje sodb (in osebnih podatkov v njih) v zunanjih internetnih iskalnikih tehnično prepovedano, ali pa preučijo, ali bi bilo treba sodbo objaviti brez imen. |
| --- | --- |

—

v materialnopravni določbi pojasni, ali bi načini sodelovanja vključevali objavo sodnih odločb v zvezi z blagovnimi znamkami ali ne. Če bi jih, bi bilo treba v tej materialnopravni določbi opredeliti pogoje, pod katerimi se sodne odločbe lahko objavijo. V zvezi s tem ENVP priporoča, naj Agencija in/ali nacionalni centralni uradi za industrijsko lastnino sodbe na internetu objavljajo le, če je indeksiranje sodb (in osebnih podatkov v njih) v zunanjih internetnih iskalnikih tehnično prepovedano, ali pa preučijo, ali bi bilo treba sodbo objaviti brez imen.

V Bruslju, 11. julija 2013

Giovanni BUTTARELLI

Pomočnik evropskega nadzornika za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2013) 162 final.

1

(2)  COM(2013) 161 final.

2

---

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/25

---

Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogih uredbe o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) in uredbe o vzpostavitvi programa za registrirane potnike (PRP)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku na spletni strani ENVP na naslovu http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/12

I.   Uvod

I.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija je 28. februarja 2013 sprejela naslednje predloge (v nadaljnjem besedilu: predlogi):






  — | predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: predlog SVI) (1), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je 28. februarja 2013 sprejela naslednje predloge (v nadaljnjem besedilu: predlogi):

—

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: predlog SVI) (1),

| — | predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za registrirane potnike (v nadaljnjem besedilu: predlog PRP) (2), |
| --- | --- |

—

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za registrirane potnike (v nadaljnjem besedilu: predlog PRP) (2),

| — | predlog Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 v zvezi z uporabo sistema vstopa/izstopa (SVI) in programa za registrirane potnike (PRP) (v nadaljnjem besedilu: predlog spremembe) (3). |
| --- | --- |

—

predlog Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 v zvezi z uporabo sistema vstopa/izstopa (SVI) in programa za registrirane potnike (PRP) (v nadaljnjem besedilu: predlog spremembe) (3).

| 2. | Predlogi so bili istega dne poslani Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP) v posvetovanje. Ta je imel že pred sprejetjem predlogov možnost predložiti neuradne pripombe. |
| --- | --- |

2.

Predlogi so bili istega dne poslani Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP) v posvetovanje. Ta je imel že pred sprejetjem predlogov možnost predložiti neuradne pripombe.

| 3. | ENVP veseli, da je sklic na to posvetovanje vključen v preambulo predloga SVI in predloga PRP. |
| --- | --- |

3.

ENVP veseli, da je sklic na to posvetovanje vključen v preambulo predloga SVI in predloga PRP.

I.2   Ozadje

| 4. | Komisija je v Sporočilu iz leta 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ predlagala nova orodja za prihodnje upravljanje evropskih meja, vključno s sistemom vstopa in izstopa (v nadaljnjem besedilu: SVI) za elektronsko evidentiranje datumov vstopa in izstopa državljanov tretjih držav in programom za registrirane potnike, da bi olajšala prehod meja dobrovernim potnikom (v nadaljnjem besedilu: PRP). Proučila je tudi uvedbo elektronskega sistema za odobritev potovanj (ESTA) za državljane tretjih držav, ki ne potrebujejo vizuma. |
| --- | --- |

4.

Komisija je v Sporočilu iz leta 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ predlagala nova orodja za prihodnje upravljanje evropskih meja, vključno s sistemom vstopa in izstopa (v nadaljnjem besedilu: SVI) za elektronsko evidentiranje datumov vstopa in izstopa državljanov tretjih držav in programom za registrirane potnike, da bi olajšala prehod meja dobrovernim potnikom (v nadaljnjem besedilu: PRP). Proučila je tudi uvedbo elektronskega sistema za odobritev potovanj (ESTA) za državljane tretjih držav, ki ne potrebujejo vizuma.

| 5. | Ti predlogi so bili potrjeni v stockholmskem programu (4), ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2009. Vendar pa je Komisija v sporočilu o pametnih mejah iz leta 2011 (5) menila, da bi bilo vzpostavitev sistema ESTA trenutno treba opustiti, saj „potencialni prispevek h krepitvi varnosti držav članic ne bi utemeljil ne zbiranja osebnih podatkov v takem obsegu in ne finančnih stroškov ter vpliva na mednarodne odnose“ (6). Poleg tega je napovedala, da namerava predstaviti predloge za SVI in PRP v prvi polovici leta 2012. |
| --- | --- |

5.

Ti predlogi so bili potrjeni v stockholmskem programu (4), ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2009. Vendar pa je Komisija v sporočilu o pametnih mejah iz leta 2011 (5) menila, da bi bilo vzpostavitev sistema ESTA trenutno treba opustiti, saj „potencialni prispevek h krepitvi varnosti držav članic ne bi utemeljil ne zbiranja osebnih podatkov v takem obsegu in ne finančnih stroškov ter vpliva na mednarodne odnose“ (6). Poleg tega je napovedala, da namerava predstaviti predloge za SVI in PRP v prvi polovici leta 2012.

| 6. | Evropski svet je nato junija 2011 zahteval, naj se pospeši delo v zvezi s „pametnimi mejami“ ter uvedeta SVI in PRP (7). |
| --- | --- |

6.

Evropski svet je nato junija 2011 zahteval, naj se pospeši delo v zvezi s „pametnimi mejami“ ter uvedeta SVI in PRP (7).

| 7. | Delovna skupina iz člena 29 je predložila pripombe k sporočilu Komisije o pametnih mejah, ki je bilo sestavljeno pred predlogi, v dopisu komisarki Cecilii Malmström z dne 12. junija 2012 (8). Delovna skupina je pred kratkim, tj. 6. junija 2013, sprejela mnenje, v katerem se sprašuje o potrebnosti svežnja o pametnih mejah (9). |
| --- | --- |

7.

Delovna skupina iz člena 29 je predložila pripombe k sporočilu Komisije o pametnih mejah, ki je bilo sestavljeno pred predlogi, v dopisu komisarki Cecilii Malmström z dne 12. junija 2012 (8). Delovna skupina je pred kratkim, tj. 6. junija 2013, sprejela mnenje, v katerem se sprašuje o potrebnosti svežnja o pametnih mejah (9).

| 8. | To mnenje temelji na teh stališčih pa tudi na prejšnjih mnenjih ENVP (10) o sporočilu Komisije o migracijah iz leta 2011 (11) ter predhodnih pripombah ENVP (12) o treh sporočilih o upravljanju meja (2008) (13). Upošteva tudi prispevke z okrogle mize ENVP o svežnju o pametnih mejah ter posledicah za varstvo podatkov (14). |
| --- | --- |

8.

To mnenje temelji na teh stališčih pa tudi na prejšnjih mnenjih ENVP (10) o sporočilu Komisije o migracijah iz leta 2011 (11) ter predhodnih pripombah ENVP (12) o treh sporočilih o upravljanju meja (2008) (13). Upošteva tudi prispevke z okrogle mize ENVP o svežnju o pametnih mejah ter posledicah za varstvo podatkov (14).

I.3   Namen predlogov

| 9. | Namen predloga je določen v členu 4 predloga SVI, in sicer izboljšati upravljanje zunanjih meja EU in boj proti nezakonitemu priseljevanju, izvajanje politike integriranega upravljanja meja, sodelovanje in posvetovanje med mejnimi organi in organi za priseljevanje. Določa sistem, ki bi:






  (a) | izboljšal kontrole na zunanjih mejnih prehodih in preprečil nezakonito priseljevanje, |
| --- | --- | --- |

9.

Namen predloga je določen v členu 4 predloga SVI, in sicer izboljšati upravljanje zunanjih meja EU in boj proti nezakonitemu priseljevanju, izvajanje politike integriranega upravljanja meja, sodelovanje in posvetovanje med mejnimi organi in organi za priseljevanje. Določa sistem, ki bi:

(a)

izboljšal kontrole na zunanjih mejnih prehodih in preprečil nezakonito priseljevanje,

| (b) | izračunal in spremljal trajanje dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje, |
| --- | --- |

(b)

izračunal in spremljal trajanje dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za kratkoročno bivanje,

| (c) | zagotovil pomoč pri ugotavljanju istovetnosti vseh oseb, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem, |
| --- | --- |

(c)

zagotovil pomoč pri ugotavljanju istovetnosti vseh oseb, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem,

| (d) | nacionalnim organom držav članic omogočil ugotavljanje istovetnosti oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in sprejetje ustreznih ukrepov, |
| --- | --- |

(d)

nacionalnim organom držav članic omogočil ugotavljanje istovetnosti oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in sprejetje ustreznih ukrepov,

| (e) | za analizo zbiral statistične podatke o vstopih in izstopih državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(e)

za analizo zbiral statistične podatke o vstopih in izstopih državljanov tretjih držav.

| 10. | Sistem bi moral pomagati spremljati dovoljeno bivanje z zagotavljanjem hitrih in natančnih informacij mejnim policistom in potnikom. Nadomestil naj bi sedanji počasni in nezanesljivi sistem ročnega žigosanja potnih listov ter izboljšal učinkovitost upravljanja meja (15). |
| --- | --- |

10.

Sistem bi moral pomagati spremljati dovoljeno bivanje z zagotavljanjem hitrih in natančnih informacij mejnim policistom in potnikom. Nadomestil naj bi sedanji počasni in nezanesljivi sistem ročnega žigosanja potnih listov ter izboljšal učinkovitost upravljanja meja (15).

| 11. | Poleg tega naj bi s shranjevanjem biometričnih podatkov pomagal pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop ali bivanje v EU, zlasti če nimajo identifikacijskih dokumentov. Sistem SVI naj bi zagotovil tudi natančno sliko potovalnih tokov in število oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, saj bi omogočil pristop k oblikovanju politike na podlagi dokazov, na primer glede vizumske obveznosti. Statistični podatki, navedeni v členu 4, se uporabljajo za ta zadnji namen. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega naj bi s shranjevanjem biometričnih podatkov pomagal pri ugotavljanju istovetnosti oseb, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop ali bivanje v EU, zlasti če nimajo identifikacijskih dokumentov. Sistem SVI naj bi zagotovil tudi natančno sliko potovalnih tokov in število oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, saj bi omogočil pristop k oblikovanju politike na podlagi dokazov, na primer glede vizumske obveznosti. Statistični podatki, navedeni v členu 4, se uporabljajo za ta zadnji namen.

| 12. | Sistem SVI bi bil podlaga za PRP, katerega namen je olajšati prehod meja rednim vnaprej preverjenim potnikom, ki so državljani tretjih držav. Registrirani potniki bi imeli varnostno kartico z enotnim identifikatorjem, ki bi jo ob prihodu in odhodu na mejnem prehodu potegnili ob prehodu skozi avtomatizirana kontrolna vrata. Podatki na varnostni kartici, prstni odtisi in po potrebi številka vizumske nalepke bi se primerjali s podatki, shranjenimi v centralnem repozitoriju in drugih podatkovnih zbirkah. Če bi potnik izpolnjeval vse pogoje, bi lahko prestopil mejo skozi avtomatizirana kontrolna vrata, sicer pa bi mu pomagal mejni policist. |
| --- | --- |

12.

Sistem SVI bi bil podlaga za PRP, katerega namen je olajšati prehod meja rednim vnaprej preverjenim potnikom, ki so državljani tretjih držav. Registrirani potniki bi imeli varnostno kartico z enotnim identifikatorjem, ki bi jo ob prihodu in odhodu na mejnem prehodu potegnili ob prehodu skozi avtomatizirana kontrolna vrata. Podatki na varnostni kartici, prstni odtisi in po potrebi številka vizumske nalepke bi se primerjali s podatki, shranjenimi v centralnem repozitoriju in drugih podatkovnih zbirkah. Če bi potnik izpolnjeval vse pogoje, bi lahko prestopil mejo skozi avtomatizirana kontrolna vrata, sicer pa bi mu pomagal mejni policist.

| 13. | Nazadnje, namen predloga o spremembi je prilagoditi Uredbo (ES) št. 562/2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) novima predlogoma SVI in PRP. |
| --- | --- |

13.

Nazadnje, namen predloga o spremembi je prilagoditi Uredbo (ES) št. 562/2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) novima predlogoma SVI in PRP.

I.4   Ozadje in sestava tega mnenja

| 14. | Projekt razvoja elektronskih sistemov za nadzor nad vstopi na ozemlje EU in izstopi z njega ni nov, pot zdaj analiziranim predlogom pa so utirala različna zgoraj navedena sporočila Komisije. Zato je sveženj o pametnih mejah treba oceniti z vidika tega razvoja. Zlasti je treba upoštevati naslednje elemente. |
| --- | --- |

14.

Projekt razvoja elektronskih sistemov za nadzor nad vstopi na ozemlje EU in izstopi z njega ni nov, pot zdaj analiziranim predlogom pa so utirala različna zgoraj navedena sporočila Komisije. Zato je sveženj o pametnih mejah treba oceniti z vidika tega razvoja. Zlasti je treba upoštevati naslednje elemente.

| 15. | Komisija je v stockholmskem programu sprejela strateški pristop k oceni potrebe po razvoju evropskega modela za izmenjavo informacij, ki temelji na oceni trenutnih instrumentov. Ta bo med drugim temeljil na trdnem sistemu za varstvo podatkov, ciljno usmerjenem sistemu zbiranja podatkov in racionalizaciji različnih orodij, vključno s sprejetjem poslovnega načrta za obsežne informacijske sisteme. V stockholmskem programu je poudarjena potreba po zagotavljanju doslednega izvajanja in upravljanja različnih informacijskih orodij s strategijo za varstvo osebnih podatkov in poslovnim načrtom za vzpostavitev obsežnih informacijskih sistemov (16). |
| --- | --- |

15.

Komisija je v stockholmskem programu sprejela strateški pristop k oceni potrebe po razvoju evropskega modela za izmenjavo informacij, ki temelji na oceni trenutnih instrumentov. Ta bo med drugim temeljil na trdnem sistemu za varstvo podatkov, ciljno usmerjenem sistemu zbiranja podatkov in racionalizaciji različnih orodij, vključno s sprejetjem poslovnega načrta za obsežne informacijske sisteme. V stockholmskem programu je poudarjena potreba po zagotavljanju doslednega izvajanja in upravljanja različnih informacijskih orodij s strategijo za varstvo osebnih podatkov in poslovnim načrtom za vzpostavitev obsežnih informacijskih sistemov (16).

| 16. | Celovita analiza je še potrebnejša zaradi obstoja in prihodnjega razvoja ter izvajanja obsežnih informacijskih sistemov, kot so Eurodac (17), VIS (18) in SIS II (19). Sistem pametnih meja je z vidika mejnega nadzora dodatno orodje za zbiranje velikih količin osebnih podatkov. Ta celoviti pristop je pred kratkim potrdil Svet PNZ, ki je poudaril potrebo po učenju iz izkušenj s sistemom SIS, zlasti glede na višanje stroškov (20). ENVP je tudi pripomnil, da „evropski informacijski model ne sme temeljiti na tehničnih vidikih“ glede na nove – skoraj neomejene – tehnološke možnosti. Informacije se zbirajo samo, če je to dejansko potrebno zaradi varnosti (21). |
| --- | --- |

16.

Celovita analiza je še potrebnejša zaradi obstoja in prihodnjega razvoja ter izvajanja obsežnih informacijskih sistemov, kot so Eurodac (17), VIS (18) in SIS II (19). Sistem pametnih meja je z vidika mejnega nadzora dodatno orodje za zbiranje velikih količin osebnih podatkov. Ta celoviti pristop je pred kratkim potrdil Svet PNZ, ki je poudaril potrebo po učenju iz izkušenj s sistemom SIS, zlasti glede na višanje stroškov (20). ENVP je tudi pripomnil, da „evropski informacijski model ne sme temeljiti na tehničnih vidikih“ glede na nove – skoraj neomejene – tehnološke možnosti. Informacije se zbirajo samo, če je to dejansko potrebno zaradi varnosti (21).

| 17. | Analizo SVI in PRP s stališča zasebnosti in varstva podatkov je treba narediti z vidika Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (22) (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti njenih členov 7 in 8. Člen 7, ki je podoben členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah (23) (EKČP), določa splošno pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter varuje posameznika pred vmešavanjem javne oblasti, medtem ko člen 8 Listine daje posamezniku pravico, da se njegovi podatki obdelujejo le pod nekaterimi določenimi pogoji. Pristopa sta različna in se dopolnjujeta. Sveženj o pametnih mejah bo ocenjen glede na ta dva vidika. |
| --- | --- |

17.

Analizo SVI in PRP s stališča zasebnosti in varstva podatkov je treba narediti z vidika Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (22) (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti njenih členov 7 in 8. Člen 7, ki je podoben členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah (23) (EKČP), določa splošno pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter varuje posameznika pred vmešavanjem javne oblasti, medtem ko člen 8 Listine daje posamezniku pravico, da se njegovi podatki obdelujejo le pod nekaterimi določenimi pogoji. Pristopa sta različna in se dopolnjujeta. Sveženj o pametnih mejah bo ocenjen glede na ta dva vidika.

| 18. | To mnenje je močno osredotočeno na predlog SVI, ki je najpomembnejši z vidika zasebnosti in varstva podatkov ter je sestavljen tako:






  — | oddelek II vsebuje splošno oceno sistema vstopa/izstopa in je osredotočen na skladnost s členoma 7 in 8 Listine, |
| --- | --- | --- |

18.

To mnenje je močno osredotočeno na predlog SVI, ki je najpomembnejši z vidika zasebnosti in varstva podatkov ter je sestavljen tako:

—

oddelek II vsebuje splošno oceno sistema vstopa/izstopa in je osredotočen na skladnost s členoma 7 in 8 Listine,

| — | oddelek III vsebuje pripombe o konkretnejših določbah SVI v zvezi z obdelavo biometričnih podatkov in dostopom organov pregona, |
| --- | --- |

—

oddelek III vsebuje pripombe o konkretnejših določbah SVI v zvezi z obdelavo biometričnih podatkov in dostopom organov pregona,

| — | oddelek IV vsebuje pripombe o drugih vprašanjih, ki se pojavljajo v zvezi s SVI, |
| --- | --- |

—

oddelek IV vsebuje pripombe o drugih vprašanjih, ki se pojavljajo v zvezi s SVI,

| — | oddelek V se osredotoča na PRP, |
| --- | --- |

—

oddelek V se osredotoča na PRP,

| — | oddelek VI obravnava potrebo po dodatnih zaščitnih ukrepih za varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

oddelek VI obravnava potrebo po dodatnih zaščitnih ukrepih za varstvo podatkov,

| — | oddelek VII vsebuje sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

—

oddelek VII vsebuje sklepne ugotovitve.

VII.   Sklepne ugotovitve

| 102. | Namen svežnja o pametnih mejah je oblikovati nov obsežen informacijski sistem za dopolnitev sedanjih mehanizmov mejnega nadzora. Zakonitost tega sistema je treba oceniti na podlagi načel Listine, zlasti člena 7 o pravici do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter člena 8 o varstvu osebnih podatkov, da se ocenijo ne le poseg novega sistema v temeljne pravice, ampak tudi zaščitni ukrepi za varstvo podatkov, določeni v predlogih. |
| --- | --- |

102.

Namen svežnja o pametnih mejah je oblikovati nov obsežen informacijski sistem za dopolnitev sedanjih mehanizmov mejnega nadzora. Zakonitost tega sistema je treba oceniti na podlagi načel Listine, zlasti člena 7 o pravici do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter člena 8 o varstvu osebnih podatkov, da se ocenijo ne le poseg novega sistema v temeljne pravice, ampak tudi zaščitni ukrepi za varstvo podatkov, določeni v predlogih.

| 103. | S tega vidika ENVP potrjuje, da predlagani sistem SVI posega v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja. Sicer pozdravlja zaščitne ukrepe v predlogih in priznava prizadevanje Komisije v tem smislu, vendar pa zaključuje, da ostaja nujnost temeljno vprašanje, saj je, gledano v splošnem okviru sedanjih sistemov in mejnih politik, ogroženo razmerje med stroški in učinkovitostjo sistema ne samo v finančnem smislu, ampak tudi v povezavi s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

103.

S tega vidika ENVP potrjuje, da predlagani sistem SVI posega v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja. Sicer pozdravlja zaščitne ukrepe v predlogih in priznava prizadevanje Komisije v tem smislu, vendar pa zaključuje, da ostaja nujnost temeljno vprašanje, saj je, gledano v splošnem okviru sedanjih sistemov in mejnih politik, ogroženo razmerje med stroški in učinkovitostjo sistema ne samo v finančnem smislu, ampak tudi v povezavi s temeljnimi pravicami.

| 104. | ENVP v zvezi s SVI priporoča:






  — | nujnost in sorazmernost sistema se lahko pozitivno dokažeta le v skladu s členom 7 Listine, potem ko se oblikuje jasna evropska politika ravnanja z osebami, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, sistem pa se oceni na podlagi splošnejšega okvira sedanjih obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- | --- |

104.

ENVP v zvezi s SVI priporoča:

—

nujnost in sorazmernost sistema se lahko pozitivno dokažeta le v skladu s členom 7 Listine, potem ko se oblikuje jasna evropska politika ravnanja z osebami, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, sistem pa se oceni na podlagi splošnejšega okvira sedanjih obsežnih informacijskih sistemov;

| — | načela varnosti podatkov naj se izboljšajo v skladu s členom 8, kot sledi:






  — | namen naj bo omejen, načrtovanje sistema pa se ne bi smelo predvidevati na podlagi prihodnje ocene kakršnega koli mogočega dostopa organov kazenskega pregona do podatkov o SVI; |
| --- | --- | --- |

—

načela varnosti podatkov naj se izboljšajo v skladu s členom 8, kot sledi:

—

namen naj bo omejen, načrtovanje sistema pa se ne bi smelo predvidevati na podlagi prihodnje ocene kakršnega koli mogočega dostopa organov kazenskega pregona do podatkov o SVI;

| — | pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, naj se okrepijo, zlasti v zvezi s pravico do informacij in možnosti popravkov, ob upoštevanju potrebe po posebnih zaščitnih ukrepih v zvezi s samodejnimi odločitvami, povezanimi z izračunom trajanja bivanja; |
| --- | --- |

—

pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, naj se okrepijo, zlasti v zvezi s pravico do informacij in možnosti popravkov, ob upoštevanju potrebe po posebnih zaščitnih ukrepih v zvezi s samodejnimi odločitvami, povezanimi z izračunom trajanja bivanja;

| — | nadzor naj se dopolni z jasno sliko o dodelitvi pristojnosti na nacionalni ravni za zagotovitev, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, uveljavljajo pravice pri ustreznem organu; |
| --- | --- |

—

nadzor naj se dopolni z jasno sliko o dodelitvi pristojnosti na nacionalni ravni za zagotovitev, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, uveljavljajo pravice pri ustreznem organu;

| — | za uporabo biometričnih podatkov naj se izvede ciljno usmerjena ocena učinka, in če se šteje za potrebno, naj za obdelavo takih podatkov veljajo posebni zaščitni ukrepi v zvezi z vpisnim postopkom, ravnjo zanesljivosti in potrebo po nadomestnem postopku. Poleg tega ENVP močno dvomi o potrebi po zbiranju vseh desetih prstnih odtisov namesto dveh ali štirih, ki bi vsekakor zadostovali za namene preverjanja; |
| --- | --- |

—

za uporabo biometričnih podatkov naj se izvede ciljno usmerjena ocena učinka, in če se šteje za potrebno, naj za obdelavo takih podatkov veljajo posebni zaščitni ukrepi v zvezi z vpisnim postopkom, ravnjo zanesljivosti in potrebo po nadomestnem postopku. Poleg tega ENVP močno dvomi o potrebi po zbiranju vseh desetih prstnih odtisov namesto dveh ali štirih, ki bi vsekakor zadostovali za namene preverjanja;

| — | razloge, zaradi katerih je prenos podatkov o SVI tretjim državam potreben za vrnitev državljanov tretjih držav, bi bilo treba utemeljiti. |
| --- | --- |

—

razloge, zaradi katerih je prenos podatkov o SVI tretjim državam potreben za vrnitev državljanov tretjih držav, bi bilo treba utemeljiti.

| 105. | Čeprav PRP ne vzbuja enakih bistvenih vprašanj o posegu v temeljne pravice kot SVI, pa ENVP zakonodajalca opozarja na naslednje vidike:






  — | prostovoljna podlaga sistema je sicer priznana, vendar pa naj se soglasje šteje kot veljavna pravna podlaga za obdelavo podatkov le, če je dano prostovoljno, kar pomeni, da PRP ne sme postati edina veljavna alternativa dolgim vrstam in upravnim bremenom; |
| --- | --- | --- |

105.

Čeprav PRP ne vzbuja enakih bistvenih vprašanj o posegu v temeljne pravice kot SVI, pa ENVP zakonodajalca opozarja na naslednje vidike:

—

prostovoljna podlaga sistema je sicer priznana, vendar pa naj se soglasje šteje kot veljavna pravna podlaga za obdelavo podatkov le, če je dano prostovoljno, kar pomeni, da PRP ne sme postati edina veljavna alternativa dolgim vrstam in upravnim bremenom;

| — | tveganja diskriminacije naj se preprečijo, tako da: številni potniki, ki ne potujejo dovolj pogosto, da bi bili registrirani, ali katerih prstni odtisi so neberljivi, ne smejo biti dejansko v skupini potnikov z „večjim tveganjem“; |
| --- | --- |

—

tveganja diskriminacije naj se preprečijo, tako da: številni potniki, ki ne potujejo dovolj pogosto, da bi bili registrirani, ali katerih prstni odtisi so neberljivi, ne smejo biti dejansko v skupini potnikov z „večjim tveganjem“;

| — | postopek preverjanja, ki privede do registracije, naj temelji na selektivnem dostopu do jasno opredeljenih podatkovnih zbirk. |
| --- | --- |

—

postopek preverjanja, ki privede do registracije, naj temelji na selektivnem dostopu do jasno opredeljenih podatkovnih zbirk.

| 106. | ENVP v zvezi z varnostnimi vidiki meni, da bi bilo treba za VSI in PRP pripraviti načrt neprekinjenega poslovanja in razviti prakse obvladovanja tveganja za informacijsko varnost, da bi se ta tveganja ocenila in prednostno razvrstila. Poleg tega naj se predvidi tesno sodelovanje med agencijo in državami članicami. |
| --- | --- |

106.

ENVP v zvezi z varnostnimi vidiki meni, da bi bilo treba za VSI in PRP pripraviti načrt neprekinjenega poslovanja in razviti prakse obvladovanja tveganja za informacijsko varnost, da bi se ta tveganja ocenila in prednostno razvrstila. Poleg tega naj se predvidi tesno sodelovanje med agencijo in državami članicami.

V Bruslju, 18. julija 2013

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2013) 95 final.

1

(2)  COM(2013) 97 final.

2

(3)  COM(2013) 96 final.

3

(4)  „Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (UL C 115, 4.5.2010, str. 1).

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pametne meje – Možnosti in nadaljnji razvoj“ (COM(2011) 680 final).

5

(6)  Zgoraj navedeno sporočilo Komisije o pametnih mejah, str. 7.

6

(7)  EUCO 23/11.

7

(8)  Delovno skupino iz člena 29, ustanovljeno na podlagi Direktive 95/46/ES, sestavljajo po en predstavnik vseh nacionalnih organov za varstvo podatkov, ENVP in predstavnik Evropske komisije. Je svetovalni organ in deluje neodvisno. Dopis delovne skupine z dne 12. junija 2012 Cecilii Malmström o pametnih mejah je na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/other-document/files/2012/20120612_letter_to_malmstrom_smart-borders_en.pdf

8

(9)  Mnenje delovne skupine iz člena 29 št. 05/2013 o pametnih mejah na naslovu: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2013/wp206_en.pdf

9

(10)  Mnenje ENVP z dne 7. julija 2011 je na voljo na naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-07-07_Migration_EN.pdf

10

(11)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 4. maja 2011 o migracijah (COM(2011) 248, str. 3).

11

(12)  Predhodne pripombe ENVP z dne 3. marca 2008 so na voljo na naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

12

(13)  Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovi „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ (COM(2008) 69 final); „Proučitev vzpostavitve evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR)“ (COM(2008) 68 final) in „Poročilo o oceni in prihodnjem razvoju agencije FRONTEX“, COM(2008) 67 final.

13

final

(14)  Okrogla miza ENVP o svežnju o pametnih mejah in posledicah za varstvo podatkov, ki je potekala 10. aprila 2013 v stavbi ENVP na naslovu: Rue Montoyer 30, Bruselj. Glej povzetek na naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/PressNews/Events/2013/13-04-10_Summary_smart_borders_final_EN.pdf

14

(15)  Glej obrazložitveni memorandum predloga SVI.

15

(16)  Stockholmski program – Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (UL C 115, 4.5.2010, str. 1).

16

(17)  Glej Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

17

(18)  Glej Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

18

(19)  Glej Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 381, 28.12.2006, str. 4).

19

(20)  Glej dokument Sveta št. 8018/13, Obvestilo predsedstva strateškemu odboru za priseljevanje, meje in azil/mešani odbor (EU-Islandija/Lihtenštajn/Norveška/Švica) z dne 28. marca 2013 o svežnju o pametnih mejah, na voljo na naslovu: http://www.statewatch.org/news/2013/apr/eu-council-smart-borders-8018-13.pdf

20

(21)  Mnenje ENVP z dne 10. julija 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane (UL C 276, 17.11.2009, str. 8).

21

(22)  UL C 83, 30.3.2010, str. 389.

22

(23)  Svet Evrope, ETS št. 5, 4.11.1950.

23

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 4.2.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 32/13

| 1. | Komisija je 24. januarja 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja, povezana s podjetjem Apollo Management L.P. („Apollo“, ZDA), in podjetje Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito („FGD“, Španija) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Synergy Industry and Technology, SA („Synergy“, Španija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. januarja 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja, povezana s podjetjem Apollo Management L.P. („Apollo“, ZDA), in podjetje Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito („FGD“, Španija) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Synergy Industry and Technology, SA („Synergy“, Španija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Apollo: upravljanje naložbenih skladov, ki vlagajo v podjetja iz različnih poslovnih sektorjev po vsem svetu. Primeri trenutnih naložb med drugim vključujejo podjetja v kemičnem, logističnem, papirniškem in kovinarskem sektorju ter sektorju ladijskih križarjenj in embalaže, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Apollo: upravljanje naložbenih skladov, ki vlagajo v podjetja iz različnih poslovnih sektorjev po vsem svetu. Primeri trenutnih naložb med drugim vključujejo podjetja v kemičnem, logističnem, papirniškem in kovinarskem sektorju ter sektorju ladijskih križarjenj in embalaže,

| — | za FGD: FGD je sklad, ki ga financirajo banke za poslovanje s prebivalstvom, zadružne banke in hranilnice ter španska centralna banka, ki krije vloge v španskih bankah, |
| --- | --- |

—

za FGD: FGD je sklad, ki ga financirajo banke za poslovanje s prebivalstvom, zadružne banke in hranilnice ter španska centralna banka, ki krije vloge v španskih bankah,

| — | za Synergy: kot holding skupine Aernnova Group in delničar podjetij Aeroblade SA in Orisol Corporación Energética SA je dejavno v proizvodnji naprav v zvezi z zračnimi in vesoljskimi plovili. |
| --- | --- |

—

za Synergy: kot holding skupine Aernnova Group in delničar podjetij Aeroblade SA in Orisol Corporación Energética SA je dejavno v proizvodnji naprav v zvezi z zračnimi in vesoljskimi plovili.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7144 – Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---