# Euroopa Liidu C 360E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.360.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 360E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide10. detsember 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.360.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 360E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide10. detsember 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2013/C 360E/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmise menetlustega Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013 | 1 |
| 2013/C 360E/02 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 12/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses volituste delegeerimisega ja rakendamisvolituste andmisega teatavate meetmete vastuvõtmiseks Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013 | 49 |
| 2013/C 360E/03 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 13/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013 (
  1
  ) | 66 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2013/C 360E/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 11/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmise menetlustega Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013

1

2013/C 360E/02

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 12/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses volituste delegeerimisega ja rakendamisvolituste andmisega teatavate meetmete vastuvõtmiseks Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013

49

2013/C 360E/03

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 13/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013 (
  1
  )

1

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 10.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 360/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 11/2013

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmise menetlustega

Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013

(2013/C 360 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmes ühise kaubanduspoliitika alusmääruses on sätestatud, et ühist kaubanduspoliitikat rakendavad õigusaktid peab vastu võtma nõukogu vastavalt mitmesugustes asjaomastes õigusaktides sätestatud menetlustele või komisjon vastavalt konkreetsetele menetlustele ning nõukogu poolt kontrollituna. Selliste menetluste suhtes ei kohaldata nõukogu otsust 1999/468/EÜ (2). |
| --- | --- |

(1)

Mitmes ühise kaubanduspoliitika alusmääruses on sätestatud, et ühist kaubanduspoliitikat rakendavad õigusaktid peab vastu võtma nõukogu vastavalt mitmesugustes asjaomastes õigusaktides sätestatud menetlustele või komisjon vastavalt konkreetsetele menetlustele ning nõukogu poolt kontrollituna. Selliste menetluste suhtes ei kohaldata nõukogu otsust 1999/468/EÜ (2).

| (2) | On asjakohane muuta neid alusmäärusi, et tagada järjepidevus Lissaboni lepingu sätetega. Seda tuleks teha, andes asjakohasel juhul komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakte ning kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud teatavaid menetlusi (3). |
| --- | --- |

(2)

On asjakohane muuta neid alusmäärusi, et tagada järjepidevus Lissaboni lepingu sätetega. Seda tuleks teha, andes asjakohasel juhul komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakte ning kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud teatavaid menetlusi (3).

| (3) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta järgmisi määrusi:






  — | nõukogu määrus (EMÜ) nr 2841/72 (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta järgmisi määrusi:

—

nõukogu määrus (EMÜ) nr 2841/72 (4),

| — | nõukogu määrus (EMÜ) nr 2843/72 (5), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EMÜ) nr 2843/72 (5),

| — | nõukogu määrus (EMÜ) nr 1692/73 (6), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EMÜ) nr 1692/73 (6),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 3286/94 (7), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 3286/94 (7),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 385/96 (8), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 385/96 (8),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 2271/96 (9), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 2271/96 (9),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1515/2001 (10), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1515/2001 (10),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 153/2002 (11), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 153/2002 (11),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 427/2003 (12), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 427/2003 (12),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2003 (13), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 452/2003 (13),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 673/2005 (14), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 673/2005 (14),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1236/2005 (15), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1236/2005 (15),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1616/2006 (16), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1616/2006 (16),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1528/2007 (17), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1528/2007 (17),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 140/2008 (18), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 140/2008 (18),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 55/2008 (19), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 55/2008 (19),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 594/2008 (20), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 594/2008 (20),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 597/2009 (21), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 597/2009 (21),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009 (22), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2009 (22),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 625/2009 (23), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 625/2009 (23),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1061/2009 (24), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1061/2009 (24),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (25). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (25).

| (4) | Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud, |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud määrusi muudetakse lisas näidatud viisil.

Artikkel 2

Viiteid käesoleva määruse lisas loetletud määruste sätetele käsitatakse viidetena nendele nii, nagu neid on käesoleva määrusega muudetud.

Viiteid komiteede endistele nimetustele käsitatakse viidetena komiteede uutele nimetustele, nagu need on käesolevas määruses sätestatud.

Kõikides lisas loetletud määrustes käsitatakse:

| a) | mõisteid „Euroopa Ühendus”, „ühendus”, „Euroopa ühendused” või „ühendused” tähenduses „Euroopa Liit” või „liit”; |
| --- | --- |

a)

mõisteid „Euroopa Ühendus”, „ühendus”, „Euroopa ühendused” või „ühendused” tähenduses „Euroopa Liit” või „liit”;

| b) | sõna „ühtne turg” tähenduses „siseturg”; |
| --- | --- |

b)

sõna „ühtne turg” tähenduses „siseturg”;

| c) | sõnu „artiklis 113 sätestatud komitee”, ja „artiklis 113 osutatud komitee” tähenduses „artiklis 207 sätestatud komitee” |
| --- | --- |

c)

sõnu „artiklis 113 sätestatud komitee”, ja „artiklis 113 osutatud komitee” tähenduses „artiklis 207 sätestatud komitee”

| d) | sõnu „asutamislepingu artikkel 113” tähenduses „ELi toimimise lepingu artikkel 207”. |
| --- | --- |

d)

sõnu „asutamislepingu artikkel 113” tähenduses „ELi toimimise lepingu artikkel 207”.

Artikkel 3

Käesolev määrus ei mõjuta käesoleva määruse lisas loetletud määrustes sätestatud meetmete vastuvõtmiseks algatatud menetlusi käesoleva määruse jõustumisel või enne seda, kui:

| a) | komisjon on vastu võtnud õigusakti, |
| --- | --- |

a)

komisjon on vastu võtnud õigusakti,

| b) | ühe lisas loetletud määruse kohaselt on vaja pidada konsultatsioon ja selliste konsultatsioonidega on alustatud või |
| --- | --- |

b)

ühe lisas loetletud määruse kohaselt on vaja pidada konsultatsioon ja selliste konsultatsioonidega on alustatud või

| c) | ühe lisas loetletud määruse kohaselt on vaja esitada ettepanek ning komisjon on sellise ettepaneku vastu võtnud. |
| --- | --- |

c)

ühe lisas loetletud määruse kohaselt on vaja esitada ettepanek ning komisjon on sellise ettepaneku vastu võtnud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta seisukoht (ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 126) ja nõukogu 15. novembri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

(4)  Nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2841/72 Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (EÜT L 300, 31.12.1972, lk 284).

4

(5)  Nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2843/72 Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetme kohta (EÜT L 301, 31.12.1972, lk 162).

5

(6)  Nõukogu 25. juuni 1973. aasta määrus (EMÜ) nr 1692/73 Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelises lepingus ettenähtud kaitsemeetmete kohta (EÜT L 171, 27.6.1973, lk 103).

6

(7)  Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71).

7

(8)  Nõukogu 29. jaanuari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 385/96 kaitse kohta kahjustava hinnakujunduse eest laevaehituses (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 21).

8

(9)  Nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2271/96, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (EÜT L 309, 29.11.1996, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10).

10

(11)  Nõukogu 21. jaanuari 2002 määrus (EÜ) nr 153/2002 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (EÜT L 25, 29.1.2002, lk 16).

11

(12)  Nõukogu 3. märtsi 2003. aasta määrus (EÜ) nr 427/2003 üleminekuaja tootepõhise kaitsemehhanismi kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärineva impordiga ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärineva impordi ühiseeskirjade kohta (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 6. märtsi 2003. aasta määrus (EÜ) nr 452/2003 meetmete kohta, mida ühendus võib kohaldada seoses dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga (ELT L 69, 13.3.2003, lk 8).

13

(14)  Nõukogu 25. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 673/2005, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele (ELT L 110, 30.4.2005, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (ELT L 200, 30.7.2005, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 23. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1616/2006 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning Euroopa Ühenduse ja Albaania Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (ELT L 300, 31.10.2006, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (ELT L 348, 31.12.2007, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 19. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 140/2008 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (ELT L 43, 19.2.2008, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ (ELT L 20, 24.1.2008, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 16. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 594/2008 ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu teatava rakenduskorra kohta (ELT L 169, 30.6.2008, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).

21

(22)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).

22

(23)  Nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 625/2009 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 185, 17.7.2009, lk 1).

23

(24)  Nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1061/2009, millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad (ELT L 291, 7.11.2009, lk 1).

24

(25)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

25

---

LISA

LOETELU MÄÄRUSTEST, MIS KUULUVAD ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA VALDKONDA NING MIDA ON MUUDETUD, ET KOHANDADA NEID VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 290 VÕI MÄÄRUSE (EL) nr 182/2011 KOHALDUVATELE SÄTETELE

1.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 2841/72

Määruse (EMÜ) nr 2841/72 puhul eeldab lepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorraga või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EMÜ) nr 2841/72 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab esitada asja ühiskomiteele.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab esitada asja ühiskomiteele.”

| 2) | Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon vastu kaitsemeetmed kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon vastu kaitsemeetmed kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 7 lõikega 3 vastu võtta lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e sätestatud kaitsemeetmed.
  2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb komisjon otsuse hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 7 lõikega 3 vastu võtta lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e sätestatud kaitsemeetmed.

2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb komisjon otsuse hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.”

| 4) | Artikkel 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 5 jäetakse välja.

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (1) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (2) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.
  Artikkel 8
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (3) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (3)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (1) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (2) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

Artikkel 8

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (3) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(3)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

2.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 2843/72

Määruse (EMÜ) nr 2843/72 puhul eeldab lepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud lepingu artiklites 25, 25a ja 27 nimetatud olukorraga või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EMÜ) nr 2843/72 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 23, 25, 25a ja 27 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab esitada asja ühiskomiteele.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 23, 25, 25a ja 27 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab esitada asja ühiskomiteele.”

| 2) | Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Kui lepingu artiklites 25, 25a ja 27 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 7 lõike 3 kohaselt vastu võtta lepingu artikli 28 lõike 3 punktis e ettenähtud meetmed.
  2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb komisjon otsuse hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Kui lepingu artiklites 25, 25a ja 27 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 7 lõike 3 kohaselt vastu võtta lepingu artikli 28 lõike 3 punktis e ettenähtud meetmed.

2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb komisjon otsuse hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.”

| 4) | Artikkel 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 5 jäetakse välja.

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (4) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (5) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.
  Artikkel 8
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (6) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (4)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (6)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (4) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (5) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

Artikkel 8

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (6) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(4)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(6)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

3.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 1692/73

Määruse (EMÜ) nr 1692/73 puhul eeldab lepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorraga või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EMÜ) nr 1692/73 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab esitada asja ühiskomiteele.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Komisjon võib otsustada pöörduda Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga (edaspidi „leping”) loodud ühiskomitee poole eesmärgiga võtta lepingu artiklites 22, 24, 24a ja 26 sätestatud meetmeid. Vajaduse korral võtab komisjon need meetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab esitada asja ühiskomiteele.”

| 2) | Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon kaitsemeetmed vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 7 lõikega 3 vastu võtta lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e ettenähtud kaitsemeetmed.
  2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb komisjon otsuse hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Kui lepingu artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud olukorras nõuavad erandlikud asjaolud viivitamatut tegutsemist või kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 7 lõikega 3 vastu võtta lepingu artikli 27 lõike 3 punktis e ettenähtud kaitsemeetmed.

2.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb komisjon otsuse hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.”

| 4) | Artikkel 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 5 jäetakse välja.

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (7) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (8) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.
  Artikkel 8
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (9) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (7)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (9)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (7) artikli 4 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (8) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

Artikkel 8

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (9) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(7)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(9)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

4.   MÄÄRUS (EÜ) nr 3286/94

Määruse (EÜ) nr 3286/94 puhul eeldab nimetatud määruses sätestatud kontrollimenetluste rakendamine ühetaolisi tingimusi kontrollimenetluste kasutamise otsuste ja kõnealusest menetlusest tulenevate meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Poolelioleva kontrolli peatamiseks on otstarbekas kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses meetmete vastuvõtmisega.

Euroopa Parlamenti ja nõukogu tuleks regulaarselt teavitada kõnealuse määruse alusel toimunud arengutest, et nad saaksid vaagida nende laiemaid tagajärgi poliitikale.

Peale selle tuleks juhtudel, kui kokkuleppe sõlmimine kolmanda riigiga näib olevat kaubandustakistusest tuleneva vaidluse lahendamise kõige asjakohasem vahend, pidada sel eesmärgil läbirääkimisi ELi toimimise lepingu artiklis 207 kehtestatud korras.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 3286/94 järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui selgub, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks, teatatakse sellest kaebuse esitajale.
  Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui selgub, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks, teatatakse sellest kaebuse esitajale.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks.”

| 2) | Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui selgub, et taotlus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks, teatatakse sellest asjaomasele liikmesriigile.
  Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui selgub, et taotlus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks, teatatakse sellest asjaomasele liikmesriigile.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab, et kaebus ei sisalda piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks.”

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Komiteemenetlus






  1. | a) | Komisjoni abistab kaubandustõkete komitee (edaspidi „komitee”). Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (10) tähenduses. |
| --- | --- | --- | --- |
| b) | Käesolevale punktile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. |
| c) | Käesolevale punktile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Komiteemenetlus

1.

a)

Komisjoni abistab kaubandustõkete komitee (edaspidi „komitee”). Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (10) tähenduses.

b)

Käesolevale punktile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

c)

Käesolevale punktile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

2.   Komisjon esitab käesoleva määruse alusel saadud teabe ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et nad saaksid vaagida laiemaid tagajärgi ühisele kaubanduspoliitikale.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 4) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjon leiab, et on olemas piisav hulk tõendeid, mis õigustab kontrollimenetluse algatamist, ja et see on vajalik liidu huvides, komisjon:






  a) | teatab kontrollimenetluse algatamisest Euroopa Liidu Teatajas. Teates märgitakse toode või teenus ja asjaomased riigid, tehakse kokkuvõte saadud teabest ning sätestatakse, et kogu asjakohane teave tuleb edastada komisjonile. Komisjon teatab tähtaja, mille jooksul huvitatud pooled võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt lõikele 5; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjon leiab, et on olemas piisav hulk tõendeid, mis õigustab kontrollimenetluse algatamist, ja et see on vajalik liidu huvides, komisjon:

a)

teatab kontrollimenetluse algatamisest Euroopa Liidu Teatajas. Teates märgitakse toode või teenus ja asjaomased riigid, tehakse kokkuvõte saadud teabest ning sätestatakse, et kogu asjakohane teave tuleb edastada komisjonile. Komisjon teatab tähtaja, mille jooksul huvitatud pooled võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt lõikele 5;

| b) | teavitab ametlikult menetlusega hõlmatud riigi või riikide esindajaid, kellega asjakohasel juhul peetakse konsultatsioone; |
| --- | --- |

b)

teavitab ametlikult menetlusega hõlmatud riigi või riikide esindajaid, kellega asjakohasel juhul peetakse konsultatsioone;

| c) | korraldab liidu tasandil kontrolli, tehes koostööd liikmesriikidega. |
| --- | --- |

c)

korraldab liidu tasandil kontrolli, tehes koostööd liikmesriikidega.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab, et kaebus sisaldab piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks.”

| 5) | Artikli 9 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „2. | a) | Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei või avaldada käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet, samuti kontrollimenetluse poole konfidentsiaalselt edastatud teavet, saamata sellise teabe edastanud poolelt eriluba.” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikli 9 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„2.

a)

Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei või avaldada käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet, samuti kontrollimenetluse poole konfidentsiaalselt edastatud teavet, saamata sellise teabe edastanud poolelt eriluba.”

| 6) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Menetluse lõpetamine ja peatamine
  1.   Kui artikli 8 kohase kontrollimenetluse tulemusena selgub, et liidu huvid ei nõua meetmete võtmist, lõpetab komisjon menetluse, toimides kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kontrollimenetlusega.






  2. | a) | Kui asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid võtavad pärast artikli 8 kohast kontrollimenetlust meetmeid, mida peetakse rahuldavaks, mistõttu liidu meetmeid ei ole vaja, võib komisjon menetluse peatada, toimides kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud nõuandemenetlusega. |
| --- | --- | --- | --- |
| b) | Komisjon jälgib nende meetmete kohaldamist, võimaluse korral vastavalt reeglipäraste ajavahemike tagant esitatud teabele, mida ta võib vajaduse korral asjaomastelt kolmandatelt riikidelt nõuda ja kontrollida. |
| c) | Kui asjaomase kolmanda riigi või kolmandate riikide võetud meetmed on tühistatud, peatatud või valesti rakendatud või kui komisjonil on alust uskuda, et nii on juhtunud, või kui vastavalt punktile b esitatud komisjoni teabetaotlust ei ole rahuldatud, teavitab komisjon liikmesriike ning kui uurimistulemuste ja uute faktide põhjal see on vajalik ja õigustatud, võetakse meetmed vastavalt artikli 13 lõikele 2. |

6)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Menetluse lõpetamine ja peatamine

1.   Kui artikli 8 kohase kontrollimenetluse tulemusena selgub, et liidu huvid ei nõua meetmete võtmist, lõpetab komisjon menetluse, toimides kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kontrollimenetlusega.

2.

a)

Kui asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid võtavad pärast artikli 8 kohast kontrollimenetlust meetmeid, mida peetakse rahuldavaks, mistõttu liidu meetmeid ei ole vaja, võib komisjon menetluse peatada, toimides kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud nõuandemenetlusega.

b)

Komisjon jälgib nende meetmete kohaldamist, võimaluse korral vastavalt reeglipäraste ajavahemike tagant esitatud teabele, mida ta võib vajaduse korral asjaomastelt kolmandatelt riikidelt nõuda ja kontrollida.

c)

Kui asjaomase kolmanda riigi või kolmandate riikide võetud meetmed on tühistatud, peatatud või valesti rakendatud või kui komisjonil on alust uskuda, et nii on juhtunud, või kui vastavalt punktile b esitatud komisjoni teabetaotlust ei ole rahuldatud, teavitab komisjon liikmesriike ning kui uurimistulemuste ja uute faktide põhjal see on vajalik ja õigustatud, võetakse meetmed vastavalt artikli 13 lõikele 2.

3.   Kui pärast artikli 8 kohast kontrollimenetlust või sellele eelnenud ajal, rahvusvahelise vaidluse lahendamismenetluse jooksul või pärast seda selgub, et kõige asjakohasem vahend kaubandustakistusest tuleneva vaidluse lahendamiseks on sõlmida asjaomase kolmanda riigiga või asjaomaste kolmandate riikidega kokkuleppe, mis võib muuta liidu ning asjaomase kolmanda riigi või kolmandate riikide sisulisi õigusi, siis peatab komisjon menetluse, toimides kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud nõuandemenetlusega, ja peetakse läbirääkimisi vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207.”

| 7) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Otsustamismenetlused
  1.   Kui liit artikli 3 või artikli 4 alusel esitatud kaebuse või artikli 6 alusel tehtud esildise tagajärjel järgib ametlikke rahvusvahelisi konsultatsioonimenetlusi või vaidluse lahendamise menetlusi, teeb selliste menetluste algatamise, elluviimise ja lõpetamisega seotud otsused komisjon.
  Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab algatada, läbi viia või lõpetada ametlikke rahvusvahelisi konsultatsioone või vaidluste lahendamise menetlusi.
  2.   Kui liit, olles tegutsenud artikli 12 lõike 2 kohaselt, peab tegema otsuse kaubanduspoliitiliste meetmete suhtes, mis tuleb võtta vastavalt artikli 11 lõike 2 punktile c või vastavalt käesoleva määruse artiklile 12, tegutseb ta viivituseta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 207 ja vajaduse korral kooskõlas asjakohaste menetlustega.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Otsustamismenetlused

1.   Kui liit artikli 3 või artikli 4 alusel esitatud kaebuse või artikli 6 alusel tehtud esildise tagajärjel järgib ametlikke rahvusvahelisi konsultatsioonimenetlusi või vaidluse lahendamise menetlusi, teeb selliste menetluste algatamise, elluviimise ja lõpetamisega seotud otsused komisjon.

Komisjon teavitab liikmesriike, kui ta otsustab algatada, läbi viia või lõpetada ametlikke rahvusvahelisi konsultatsioone või vaidluste lahendamise menetlusi.

2.   Kui liit, olles tegutsenud artikli 12 lõike 2 kohaselt, peab tegema otsuse kaubanduspoliitiliste meetmete suhtes, mis tuleb võtta vastavalt artikli 11 lõike 2 punktile c või vastavalt käesoleva määruse artiklile 12, tegutseb ta viivituseta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 207 ja vajaduse korral kooskõlas asjakohaste menetlustega.”

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 13a
  Aruanne
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (11) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (11)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

Aruanne

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (11) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(11)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

| 9) | Artikkel 14 jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikkel 14 jäetakse välja.

5.   MÄÄRUS (EÜ) nr 385/96

Määruse (EÜ) nr 385/96 puhul eeldab määruses sätestatud menetluste rakendamine ühetaolisi tingimusi kõnealuse määruse rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 385/96 järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 11 asendatakse järgmisega:
  „11.   Kui komisjonile selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, siis algatab ta menetluse 45 päeva jooksul kaebuse esitamise kuupäevast, või juhul kui menetlus algatatakse lõike 8 kohaselt, hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui laeva müük oli teada või oleks pidanud teada olema, ning avaldab teadaande Euroopa Liidu Teatajas, piiramata seejuures artikli 15 lõike 2 kohaldamist. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kaebuse komisjonile esitamise kuupäevast.
  Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud menetluses algatamise vajaduse kindlaks teinud.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Kui komisjonile selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, siis algatab ta menetluse 45 päeva jooksul kaebuse esitamise kuupäevast, või juhul kui menetlus algatatakse lõike 8 kohaselt, hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui laeva müük oli teada või oleks pidanud teada olema, ning avaldab teadaande Euroopa Liidu Teatajas, piiramata seejuures artikli 15 lõike 2 kohaldamist. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kaebuse komisjonile esitamise kuupäevast.

Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud menetluses algatamise vajaduse kindlaks teinud.”

| 2) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui meetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui meetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui lõplikult tuvastatud faktilised asjaolud kinnitavad kahjustava hinnakujunduse olemasolu ning sellest tekkinud kahju, siis kehtestab komisjon kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega laevaehitajale kahjustava hinnakujunduse maksu. Kahjustava hinnakujunduse maksu summa võrdub kindlaksmääratud kahjustava hinnakujunduse marginaaliga. Komisjon võtab pärast liikmesriikide teavitamist vajalikud meetmed oma otsuse rakendamiseks, eelkõige kahjustava hinnakujunduse maksu kogumiseks.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui lõplikult tuvastatud faktilised asjaolud kinnitavad kahjustava hinnakujunduse olemasolu ning sellest tekkinud kahju, siis kehtestab komisjon kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega laevaehitajale kahjustava hinnakujunduse maksu. Kahjustava hinnakujunduse maksu summa võrdub kindlaksmääratud kahjustava hinnakujunduse marginaaliga. Komisjon võtab pärast liikmesriikide teavitamist vajalikud meetmed oma otsuse rakendamiseks, eelkõige kahjustava hinnakujunduse maksu kogumiseks.”

| 3) | Artikli 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Uurimise võib lõpetada kahjustava hinnakujunduse maksu kehtestamata, kui laevaehitaja lõplikult ja tingimusteta tunnistab tühiseks kahjustavalt hinnatud laeva müügi või nõustub komisjoni poolt vastuvõetud võrdväärse alternatiivse õiguskaitsevahendiga.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Uurimise võib lõpetada kahjustava hinnakujunduse maksu kehtestamata, kui laevaehitaja lõplikult ja tingimusteta tunnistab tühiseks kahjustavalt hinnatud laeva müügi või nõustub komisjoni poolt vastuvõetud võrdväärse alternatiivse õiguskaitsevahendiga.”

| 4) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui asjaomane laevaehitaja ei maksa artikli 7 alusel määratud kahjustava hinnakujunduse maksu, määrab komisjon vastumeetmed, mille kohaselt jäetakse kõnealuse laevaehitaja ehitatud laev lastimis- ja lossimisõigusest ilma.
  Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui tekib alus esimeses lõigus osutatud vastumeetmeteks.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui asjaomane laevaehitaja ei maksa artikli 7 alusel määratud kahjustava hinnakujunduse maksu, määrab komisjon vastumeetmed, mille kohaselt jäetakse kõnealuse laevaehitaja ehitatud laev lastimis- ja lossimisõigusest ilma.

Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui tekib alus esimeses lõigus osutatud vastumeetmeteks.”

| 5) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (12) alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (13) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (12)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."


  (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

5)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (12) alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (13) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(12)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 6) | Artikli 13 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või selle liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 13 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või selle liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 7) | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Avalikustamine toimub kirjalikult. Konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes avalikustatakse teave nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Avalikustamine toimub kirjalikult. Konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes avalikustatakse teave nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.”

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 14a
  Aruanne
  Komisjon lisab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.” |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14a

Aruanne

Komisjon lisab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.”

6.   MÄÄRUS (EÜ) nr 2271/96

Määruse (EÜ) nr 2271/96 lisa muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte.

Kõnealuse määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse määruse lisasse õigusaktide lisamiseks või nende lisast välja jätmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Määruse (EÜ) nr 2271/96 rakendamine eeldab ühetaolisi tingimusi selliste kriteeriumide kehtestamiseks, millega isikutele antakse volitused täita täielikult või osaliselt nõudeid või keelde, sealhulgas välismaiste kohtute nõudeid, juhtudel, kui täitmata jätmine kahjustaks oluliselt nende isikute või liidu huve. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 2271/96 järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, et lisada käesoleva määruse lisasse kolmandate riikide seadused, määrused ja muud õigusaktid, mida kohaldatakse väljaspool asjaomase kolmanda riigi territooriumi ja mis kahjustavad liidu huve ning Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaseid õigusi kasutavate füüsiliste ja juriidiliste isikute huve, ning jätta nimetatud lisast välja seadused, määrused ja muud õigusaktid, millel sellist mõju enam ei ole.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, et lisada käesoleva määruse lisasse kolmandate riikide seadused, määrused ja muud õigusaktid, mida kohaldatakse väljaspool asjaomase kolmanda riigi territooriumi ja mis kahjustavad liidu huve ning Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaseid õigusi kasutavate füüsiliste ja juriidiliste isikute huve, ning jätta nimetatud lisast välja seadused, määrused ja muud õigusaktid, millel sellist mõju enam ei ole.”

| 2) | Artikli 7 punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 7 punkt c jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  1.   Artikli 7 esimese lõigu punkti b rakendamisel abistab komisjoni eksterritoriaalse seadusandluse komitee. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (14) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

3)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   Artikli 7 esimese lõigu punkti b rakendamisel abistab komisjoni eksterritoriaalse seadusandluse komitee. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (14) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (15). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (15). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.”

7.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1515/2001

Määruse (EÜ) nr 1515/2001 puhul eeldab selle rakendamine ühetaolisi tingimusi meetmete vastuvõtmiseks pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Meetmete peatamiseks piiratud ajavahemiku jooksul tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1515/2001 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  1.   Kui VLO võtab vastu ettekande, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009, (16) nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (17) või käesoleva määruse kohast liidu meedet (edaspidi „vaidlustatud meede”), võib komisjon kooskõlas artikli 3a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta ühe või mitu järgmist meedet, mida ta peab asjakohaseks:






  a) | vaidlustatud meetme tühistamine või muutmine või |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Kui VLO võtab vastu ettekande, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009, (16) nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (17) või käesoleva määruse kohast liidu meedet (edaspidi „vaidlustatud meede”), võib komisjon kooskõlas artikli 3a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta ühe või mitu järgmist meedet, mida ta peab asjakohaseks:

a)

vaidlustatud meetme tühistamine või muutmine või

| b) | teatavas olukorras vajalikuks peetavate muude erimeetmete vastuvõtmine, et viia liidu meetmed vastavusse ettekandes esitatud soovituste ja otsustega. |
| --- | --- |

b)

teatavas olukorras vajalikuks peetavate muude erimeetmete vastuvõtmine, et viia liidu meetmed vastavusse ettekandes esitatud soovituste ja otsustega.

2.   Selleks et võtta lõike 1 alusel meetmeid, võib komisjon nõuda, et huvitatud isikud esitaksid kogu teabe, mis on vajalik vaidlustatud meetme võtmisele eelnenud uurimise käigus saadud teabe täiendamiseks.

3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab algatada läbivaatuse.

4.   Kui vaidlustatud või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt kooskõlas artikli 3a lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

(16)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."

(17)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).”"

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  1.   Lisaks sellele võib komisjon võtta kõiki artikli 1 lõikes 1 nimetatud meetmeid, et vajaduse korral arvestada VLO ettekandes esitatud vaidlustamata meetmeid käsitlevate juriidiliste tõlgendustega.
  2.   Selleks et võtta lõike 1 alusel meetmeid, võib komisjon nõuda, et huvitatud isikud esitaksid kogu teabe, mis on vajalik mittevaidlustatud meetme võtmisele eelnenud uurimise käigus saadud teabe täiendamiseks.
  3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab algatada läbivaatuse.
  4.   Kui vaidlustamata või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt, toimides kooskõlas artikli 3a lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   Lisaks sellele võib komisjon võtta kõiki artikli 1 lõikes 1 nimetatud meetmeid, et vajaduse korral arvestada VLO ettekandes esitatud vaidlustamata meetmeid käsitlevate juriidiliste tõlgendustega.

2.   Selleks et võtta lõike 1 alusel meetmeid, võib komisjon nõuda, et huvitatud isikud esitaksid kogu teabe, mis on vajalik mittevaidlustatud meetme võtmisele eelnenud uurimise käigus saadud teabe täiendamiseks.

3.   Kui enne lõike 1 alusel meetmete võtmist või nende võtmise ajal on otstarbekas küsimus läbi vaadata, siis algatab selle läbivaatuse komisjon. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab algatada läbivaatuse.

4.   Kui vaidlustamata või muudetud meetme rakendamine on vaja peatada, peatab komisjon selle tähtajaliselt, toimides kooskõlas artikli 3a lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel 3a:
  „Artikkel 3a
  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (18) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel 3a:

„Artikkel 3a

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (18) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 3b
  Aruanne
  Komisjon lisab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3b

Aruanne

Komisjon lisab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.”

8.   MÄÄRUS (EÜ) nr 153/2002

Määruse (EMÜ) nr 153/2002 puhul eeldab vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete ja muude meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erandlike ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 24 lõike 4 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 37 lõike 4 punkti b ja artikli 38 lõike 4 tähenduses, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 153/2002 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Soodustused „baby-beef” - toodetele
  Vahelepingu artikli 14 lõike 2 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõike 2, mis käsitlevad „baby-beef”-toodete tariifikvoote, üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab komisjon vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Soodustused „baby-beef” - toodetele

Vahelepingu artikli 14 lõike 2 ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 27 lõike 2, mis käsitlevad „baby-beef”-toodete tariifikvoote, üksikasjalikud rakenduseeskirjad võtab komisjon vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 2) | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Edasised soodustused
  Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 29 ja vahelepingu artikli 16 alusel antakse kalandustoodetele tariifikvootide raames lisasoodustusi, võtab komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende tariifikvootide rakendamiseks.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Edasised soodustused

Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 29 ja vahelepingu artikli 16 alusel antakse kalandustoodetele tariifikvootide raames lisasoodustusi, võtab komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende tariifikvootide rakendamiseks.”

| 4) | Artikkel 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 5 jäetakse välja.

| 5) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Tehnilised kohandused
  Käesoleva määruse alusel vastuvõetud üksikasjalike rakenduseeskirjade muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelistest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse alusel vastuvõetud üksikasjalike rakenduseeskirjade muudatused ja tehnilised kohandused, mis osutuvad vajalikuks pärast koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmist või mis tulenevad uutest liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelistest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 7a muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja;

| b) | lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui konsultatsioonide lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt vahelepingu artiklitele 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklitele 37 ja 38.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui konsultatsioonide lõppemisel ei ole võimalik kasutada muud korraldust, võib komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega otsustada kas mitte tegutseda või võtta asjakohased meetmed vastavalt vahelepingu artiklitele 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklitele 37 ja 38.”;

| c) | lõiked 7, 8 ja 9 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõiked 7, 8 ja 9 jäetakse välja;

| d) | lõige 10 asendatakse järgmisega:
  „10.   Konsultatsioonid koostöönõukogus ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel lõikes 5 osutatud teatamisest.” |
| --- | --- |

d)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Konsultatsioonid koostöönõukogus ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel lõikes 5 osutatud teatamisest.”

| 7) | Artikkel 7b asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7b
  Erandlikud ja otsustava tähtsusega asjaolud
  Kui tekivad erandlikud ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 25 lõike 4 punkti b ja artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 38 lõike 4 punkti b ja artikli 39 lõike 4 tähenduses, võib kooskõlas komisjon käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikega 5 võtta viivitamata vahelepingu artiklites 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 38 ja 39 sätestatud meetmeid.
  Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 7b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7b

Erandlikud ja otsustava tähtsusega asjaolud

Kui tekivad erandlikud ja otsustava tähtsusega asjaolud vahelepingu artikli 25 lõike 4 punkti b ja artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 38 lõike 4 punkti b ja artikli 39 lõike 4 tähenduses, võib kooskõlas komisjon käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikega 5 võtta viivitamata vahelepingu artiklites 25 ja 26 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklites 38 ja 39 sätestatud meetmeid.

Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta selle kohta vastu otsuse viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.”

| 8) | Artikli 7e lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui mingi tegevuse puhul võib olla põhjendatud vahelepingu artiklis 33 ja seejärel stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu artiklis 69 sätestatud meetmete kohaldamine liidu poolt, otsustab komisjon pärast enda algatusel või liikmesriigi taotlusel kõnealuse juhtumi uurimist, kas selline tegevus on lepinguga kooskõlas. Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed kooskõlas artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega, välja arvatud abiga seotud juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 597/2009, (19) millisel juhul meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. Meetmed võetakse ainult vahelepingu artikli 33 lõikes 5 ja seejärel stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu artikli 69 lõikes 5 sätestatud tingimustel.

  (19)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).”" |
| --- | --- |

8)

Artikli 7e lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui mingi tegevuse puhul võib olla põhjendatud vahelepingu artiklis 33 ja seejärel stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu artiklis 69 sätestatud meetmete kohaldamine liidu poolt, otsustab komisjon pärast enda algatusel või liikmesriigi taotlusel kõnealuse juhtumi uurimist, kas selline tegevus on lepinguga kooskõlas. Vajaduse korral võtab ta vastu kaitsemeetmed kooskõlas artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega, välja arvatud abiga seotud juhtudel, mille puhul kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 597/2009, (19) millisel juhul meetmeid võetakse kõnealuses määruses sätestatud korras. Meetmed võetakse ainult vahelepingu artikli 33 lõikes 5 ja seejärel stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu artikli 69 lõikes 5 sätestatud tingimustel.

(19)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93).”"

| 9) | Artiklit 7f muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kuni käesoleva artikli lõikes 2 osutatud konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon otsustada võtta muid asjakohaseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks vastavalt vahelepingu artiklile 30 ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 43 ning kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 7f muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kuni käesoleva artikli lõikes 2 osutatud konsultatsioonidel on jõutud vastastikku rahuldava lahenduseni, võib komisjon otsustada võtta muid asjakohaseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks vastavalt vahelepingu artiklile 30 ja seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 43 ning kooskõlas käesoleva määruse artikli 7fa lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| b) | lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 4, 5 ja 6 jäetakse välja.

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7fa
  Komiteemenetlus
  1.   Artikli 2 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (20) artikliga 195 asutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (21) tähenduses.
  2.   Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (22) artikli 184 alusel asutatud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Artiklite 7a, 7b, 7e ja 7f kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (23) artikli 4 lõike 1 alusel asutatud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (20)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1)."


  (21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)."


  (23)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”" |
| --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7fa

Komiteemenetlus

1.   Artikli 2 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (20) artikliga 195 asutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (21) tähenduses.

2.   Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (22) artikli 184 alusel asutatud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Artiklite 7a, 7b, 7e ja 7f kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (23) artikli 4 lõike 1 alusel asutatud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(20)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1)."

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)."

(23)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”"

9.   MÄÄRUS (EÜ) nr 427/2003

Määruse (EÜ) nr 427/2003 I lisa muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte.

Kõnealuse määruse rakendamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EÜ) nr 625/2009 I lisa muutmiseks, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Lisaks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Järelevalvemeetmete ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks on otstarbekas kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 427/2003 järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui on ilmne, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ja lõike 3 kohased konsultatsioonid ei ole andnud vastastikku rahuldavat lahendust, avaldab komisjon teate Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud menetluses algatamise vajaduse kindlaks teinud.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui on ilmne, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ja lõike 3 kohased konsultatsioonid ei ole andnud vastastikku rahuldavat lahendust, avaldab komisjon teate Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud menetluses algatamise vajaduse kindlaks teinud.”

| 2) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ajutisi kaitsemeetmeid rakendatakse kriitilistes tingimustes, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et import on põhjustanud või ähvardab põhjustada turuhäireid liidu tootmisharule ning kui liidu huvid nõuavad sekkumist. Komisjon võtab sellised ajutised meetmed kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 15 lõiget 4.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ajutisi kaitsemeetmeid rakendatakse kriitilistes tingimustes, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et import on põhjustanud või ähvardab põhjustada turuhäireid liidu tootmisharule ning kui liidu huvid nõuavad sekkumist. Komisjon võtab sellised ajutised meetmed kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 15 lõiget 4.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Lõpetamine ilma meetmeid võtmata
  Kui kahepoolseid kaitsemeetmeid peetakse mittevajalikuks, siis uurimine või menetlus lõpetatakse kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Lõpetamine ilma meetmeid võtmata

Kui kahepoolseid kaitsemeetmeid peetakse mittevajalikuks, siis uurimine või menetlus lõpetatakse kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 4) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui lõplikult tuvastatud faktid näitavad, et vastavalt asjaoludele on artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud tingimused täidetud ja liidu huvid nõuavad sekkumist artikli 19 kohaselt, taotleb komisjon konsultatsioone Hiina valitsusega, et leida vastastikku rahuldav lahendus.
  2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud konsultatsioonid ei anna vastastikku rahuldavat lahendust 60 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse kättesaamise kuupäevast, kehtestatakse kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega lõplik kaitsemeede või kaubavahetuse ümbersuunamisest tulenev meede. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 15 lõiget 5.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui lõplikult tuvastatud faktid näitavad, et vastavalt asjaoludele on artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud tingimused täidetud ja liidu huvid nõuavad sekkumist artikli 19 kohaselt, taotleb komisjon konsultatsioone Hiina valitsusega, et leida vastastikku rahuldav lahendus.

2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud konsultatsioonid ei anna vastastikku rahuldavat lahendust 60 päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse kättesaamise kuupäevast, kehtestatakse kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega lõplik kaitsemeede või kaubavahetuse ümbersuunamisest tulenev meede. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 15 lõiget 5.”;

| b) | lõiked 3–6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 3–6 jäetakse välja.

| 5) | Artikli 12 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui kaitsemeede on kasutusel, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel uurida meetme mõju ja teha kindlaks, kas selle edasine kohaldamine on vajalik.
  Kui komisjoni arvates on meetme edasine kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.
  4.   Kui komisjon leiab, et mõni kaitsemeede tuleks tühistada või seda peaks muutma, siis komisjon tühistab või muudab selle kaitsemeetme kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 12 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui kaitsemeede on kasutusel, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel uurida meetme mõju ja teha kindlaks, kas selle edasine kohaldamine on vajalik.

Kui komisjoni arvates on meetme edasine kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.

4.   Kui komisjon leiab, et mõni kaitsemeede tuleks tühistada või seda peaks muutma, siis komisjon tühistab või muudab selle kaitsemeetme kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 14 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra.”

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 14a
  Volituste andmine
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 14b vastu delegeeritud õigusakte nõukogu määruse (EÜ) nr 625/2009 (24) I lisa muutmiseks, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed.
  Artikkel 14b
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 22 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (25). Komisjon esitab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 22 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 22 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

  (24)  Nõukogu 7. juuli 2009.aasta määrus (EÜ) nr 625/2009 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 185, 17.7.2009, lk 1).”" |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14a

Volituste andmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 14b vastu delegeeritud õigusakte nõukogu määruse (EÜ) nr 625/2009 (24) I lisa muutmiseks, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed.

Artikkel 14b

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 22 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (25). Komisjon esitab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 22 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 22 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

(24)  Nõukogu 7. juuli 2009.aasta määrus (EÜ) nr 625/2009 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 185, 17.7.2009, lk 1).”"

| 8) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (26) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (27) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.
  5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (26)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

8)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (26) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (27) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(26)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 9) | Artikli 17 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet, artikli 12 alusel peetud konsultatsioonidega või artikli 5 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 kirjeldatud konsultatsioonidega seotud teavet ega liidu või liikmesriikide asutuste koostatud sisedokumente ei tohi teatavaks teha avalikkusele ega menetlusosalisele, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 17 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet, artikli 12 alusel peetud konsultatsioonidega või artikli 5 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 kirjeldatud konsultatsioonidega seotud teavet ega liidu või liikmesriikide asutuste koostatud sisedokumente ei tohi teatavaks teha avalikkusele ega menetlusosalisele, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 10) | Artikli 18 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, ent kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 18 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, ent kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.”

| 11) | Artikli 19 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele käesoleva määruse artikli 9 alusel esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võtma.
  6.   Pooled, kes on toiminud lõike 2 kohaselt, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik otsus tõenäoliselt tehakse, oleksid neile kättesaadavad. Selline teave tehakse kättesaadavaks nii suures ulatuses kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 19 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele käesoleva määruse artikli 9 alusel esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võtma.

6.   Pooled, kes on toiminud lõike 2 kohaselt, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik otsus tõenäoliselt tehakse, oleksid neile kättesaadavad. Selline teave tehakse kättesaadavaks nii suures ulatuses kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 19a
  Aruanne
  1.   Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (28) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (28)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 19a

Aruanne

1.   Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (28) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(28)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

| 13) | Artikli 22 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

13)

Artikli 22 lõige 3 jäetakse välja.

10.   MÄÄRUS (EÜ) nr 452/2003

Määruse (EÜ) nr 452/2003 puhul tuleks selleks, et tagada kõnealuse määruse ühetaolised rakendamistingimused, anda komisjonile rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 452/2003 järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „1.   Kui komisjon leiab, et dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsetariifmeetmete kohaldamine samale impordile võib viia mõjudeni, mis on liidu kaubanduskaitsepoliitika seisukohalt soovitust suuremad, võib ta kooskõlas artikli 2a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu ühe või enam järgmistest enda poolt asjakohaseks peetavatest meetmetest:” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„1.   Kui komisjon leiab, et dumpinguvastaste või subsiidiumidevastaste meetmete ja kaitsetariifmeetmete kohaldamine samale impordile võib viia mõjudeni, mis on liidu kaubanduskaitsepoliitika seisukohalt soovitust suuremad, võib ta kooskõlas artikli 2a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu ühe või enam järgmistest enda poolt asjakohaseks peetavatest meetmetest:”

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 2a
  1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (29) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (30) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (29)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."


  (30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (29) artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (30) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(29)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

11.   MÄÄRUS (EÜ) nr 673/2005

Määruse (EÜ) nr 673/2005 puhul on nõukogule antud õigus tunnistada määrus kehtetuks. See õigus tuleks tühistada ning määruse kehtetuks tunnistamisel tuleks kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207.

Määruse (EÜ) nr 673/2005 artikkel 7 jäetakse seetõttu välja.

12.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1236/2005

Määruse (EÜ) nr 1236/2005 lisade muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte.

Määruse (EÜ) nr 1236/2005 kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse määruse I, II, III, IV ja V lisa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1236/2005 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte I, II, III, IV ja V lisa muutmiseks. Liikmesriikide pädevaid asutusi käsitlevaid I lisa andmeid muudetakse liikmesriikide edastatud teabe põhjal.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15a vastu delegeeritud õigusakte I, II, III, IV ja V lisa muutmiseks. Liikmesriikide pädevaid asutusi käsitlevaid I lisa andmeid muudetakse liikmesriikide edastatud teabe põhjal.”

| 2) | Artikkel 15 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 15 jäetakse välja.

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 15a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (31). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (31). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 4) | Artikkel 16 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 16 jäetakse välja.

13.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1616/2006

Määruse (EMÜ) nr 1616/2006 puhul eeldab vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete ja muude meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erandlike ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 39 lõike 4 tähenduses, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1616/2006 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Soodustused kalale ja kalandustoodetele
  Komisjon võtab kooskõlas artikli 8a lõikes 3 nimetatud kontrollimenetlusega vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 15 lõike 1 ning seejärel SALi artikli 28 lõike 1 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab kooskõlas artikli 8a lõikes 3 nimetatud kontrollimenetlusega vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 15 lõike 1 ning seejärel SALi artikli 28 lõike 1 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.”

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Tehnilised kohandused
  Käesoleva määruse alusel vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis vajalikud tulenevalt kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad liidu ja Albaania Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende muutmisest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse alusel vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis vajalikud tulenevalt kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad liidu ja Albaania Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende muutmisest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Üldine kaitseklausel
  Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 38 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 25 ja seejärel ka SALi artiklis 38 ei ole sätestatud teisiti.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 38 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 25 ja seejärel ka SALi artiklis 38 ei ole sätestatud teisiti.”

| 4) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid
  Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja rakendada vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 5) | Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 8a lõikega 4.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 8a lõikega 4.”

| 6) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 8a lõikega 4.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 8a lõikega 4.”

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a
  Komiteemenetlus
  1.   Artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (32) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (33) tähenduses.
  2.   Artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 2 määruse (EÜ) nr 260/2009 (34) alusel moodustatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)."


  (33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (34)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”" |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Komiteemenetlus

1.   Artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (32) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (33) tähenduses.

2.   Artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 2 määruse (EÜ) nr 260/2009 (34) alusel moodustatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)."

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(34)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”"

| 8) | Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 30 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 43 lõikele 4.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 30 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 43 lõikele 4.”

| 9) | Artikkel 12 jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikkel 12 jäetakse välja.

14.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1528/2007

Määruse (EÜ) nr 1528/2007 puhul peaks komisjonil olema õigus võtta vastu vajalikke meetmeid selle rakendamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 182/2011.

Kohtlemise peatamiseks tuleks selliste peatamiste laadi arvestades kasutada nõuandemenetlust. Järelevalve- ja ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada samuti nõuandemenetlust, arvestades nende meetmete toimet. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1528/2007 järgmiselt.

| 1) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 3 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „3.   Kui komisjon leiab liikmesriigi esitatud teabe alusel või omal algatusel, et käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, võib ta kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega peatada asjakohase kohtlemise, olles eelnevalt:”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 3 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„3.   Kui komisjon leiab liikmesriigi esitatud teabe alusel või omal algatusel, et käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, võib ta kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega peatada asjakohase kohtlemise, olles eelnevalt:”;

| b) | artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Käesoleva artikli kohast peatamist kohaldatakse vaid ajavahemikuks, mis on vajalik liidu finantshuvide kaitsmiseks. Peatamisaeg ei või olla pikem kui kuus kuud, kuid seda võib pikendada. Selle perioodi lõpuks otsustab komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega, kas peatamine lõpetada või seda pikendada.”; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva artikli kohast peatamist kohaldatakse vaid ajavahemikuks, mis on vajalik liidu finantshuvide kaitsmiseks. Peatamisaeg ei või olla pikem kui kuus kuud, kuid seda võib pikendada. Selle perioodi lõpuks otsustab komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega, kas peatamine lõpetada või seda pikendada.”;

| c) | artikli 5 lõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Otsus asjakohase kohtlemise peatamise kohta võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Otsus asjakohase kohtlemise peatamise kohta võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 2) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Käesolevas artiklis nimetatud tariifide piirkondade vahel jagamise ja tariifikvootide rakendamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesolevas artiklis nimetatud tariifide piirkondade vahel jagamise ja tariifikvootide rakendamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 4) | Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 ettenähtud koguste jagamise kohta ja käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 9 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad lõikes 1 ettenähtud koguste jagamise kohta ja käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused.”

| 5) | Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad nimetatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 10 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega vastu üksikasjalikud eeskirjad nimetatud süsteemi haldamiseks ning peatamisotsused.”

| 6) | Artikli14 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teatise. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva.
  Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.
  4.   Kui komisjon leiab, et tegemist on artiklis 12 nimetatud asjaoludega, teatab ta viivitamata asjaomasele I lisas loetletud piirkonnale või riigile oma kavatsusest algatada uurimine. Teatele võib lisada kutse nõupidamisele, mille eesmärk on selgitada olukorda ja leida vastastikku rahuldav lahendus.” |
| --- | --- |

6)

Artikli14 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas sellekohase teatise. Menetlus algatatakse ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva.

Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.

4.   Kui komisjon leiab, et tegemist on artiklis 12 nimetatud asjaoludega, teatab ta viivitamata asjaomasele I lisas loetletud piirkonnale või riigile oma kavatsusest algatada uurimine. Teatele võib lisada kutse nõupidamisele, mille eesmärk on selgitada olukorda ja leida vastastikku rahuldav lahendus.”

| 7) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui on jõutud esialgsele seisukohale, et tegemist on mõne artiklis 12 nimetatud olukorraga, rakendatakse ajutisi kaitsemeetmeid, kui juhtum on nii tõsine, et viivitamine võib põhjustada raskesti heastatavat kahju. Ajutised meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 21 lõike 6 kohaselt.
  2.   Kuna äärepoolseimad piirkonnad on eriolukorras ja nad on kaitsetud impordi suurenemise vastu, kohaldatakse nendega seotud menetluse puhul ajutisi kaitsemeetmeid, kui on esialgselt kindlaks tehtud, et import on suurenenud. Ajutised meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 21 lõike 6 kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui on jõutud esialgsele seisukohale, et tegemist on mõne artiklis 12 nimetatud olukorraga, rakendatakse ajutisi kaitsemeetmeid, kui juhtum on nii tõsine, et viivitamine võib põhjustada raskesti heastatavat kahju. Ajutised meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 21 lõike 6 kohaselt.

2.   Kuna äärepoolseimad piirkonnad on eriolukorras ja nad on kaitsetud impordi suurenemise vastu, kohaldatakse nendega seotud menetluse puhul ajutisi kaitsemeetmeid, kui on esialgselt kindlaks tehtud, et import on suurenenud. Ajutised meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 21 lõike 6 kohaselt.”

| 8) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata
  Kui jõutakse järeldusele, et kahepoolseid kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis lõpetatakse uurimine ja menetlus kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Uurimise ja menetluse lõpetamine ilma meetmeid võtmata

Kui jõutakse järeldusele, et kahepoolseid kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis lõpetatakse uurimine ja menetlus kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 9) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega.
  „2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõupidamine ei anna vastastikku vastuvõetavat lahendust 30 päeva jooksul alates sellest, kui asjaomast piirkonda või riiki on sellest teavitatud, teeb komisjon 20 tööpäeva jooksul pärast nõupidamisperioodi lõppu kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega otsuse lõpliku kaitsemeetme kohta.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega.

„2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõupidamine ei anna vastastikku vastuvõetavat lahendust 30 päeva jooksul alates sellest, kui asjaomast piirkonda või riiki on sellest teavitatud, teeb komisjon 20 tööpäeva jooksul pärast nõupidamisperioodi lõppu kooskõlas artikli 21 lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega otsuse lõpliku kaitsemeetme kohta.”;

| b) | lõiked 3 ja 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 jäetakse välja.

| 10) | Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Järelevalve kehtestamise otsustab komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Järelevalve kehtestamise otsustab komisjon kooskõlas artikli 21 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 11) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Komiteemenetlus
  1.   Käesoleva määruse artiklite 16, 17, 18 ja 20 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (35) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (36) tähenduses.
  2.   Artiklite 4 ja 5 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (37) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Artiklite 6, 7 ja 9 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (38) loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

  (35)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)."


  (38)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).”" |
| --- | --- |

11)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Komiteemenetlus

1.   Käesoleva määruse artiklite 16, 17, 18 ja 20 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (35) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (36) tähenduses.

2.   Artiklite 4 ja 5 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (37) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Artiklite 6, 7 ja 9 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (38) loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

(35)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)."

(38)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).”"

| 12) | Artikkel 24 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12)

Artikkel 24 jäetakse välja.

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 24b
  Aruanne
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (39) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (39)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 24b

Aruanne

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (39) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(39)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

15.   MÄÄRUS (EÜ) nr 140/2008

Määruse (EÜ) nr 140/2008 puhul eeldab vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete ja muude meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erandlike ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 26 lõike 5 punkti b ja artikli 27 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 41 lõike 5 punkti b ja artikli 42 lõike 4 tähenduses, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 140/2008 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Soodustused kalale ja kalandustoodetele
  Komisjon võtab kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 14 ning seejärel SALi artikli 29 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 14 ning seejärel SALi artikli 29 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.”

| 2) | Artiklid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Tehnilised kohandused
  Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud tulenevalt kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad liidu ja Montenegro Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende muutmisest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
  Artikkel 5
  Üldine kaitseklausel
  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 41 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 26 ja seejärel ka SALi artiklis 41 ei ole sätestatud teisiti.
  Artikkel 6
  Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid
  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 27 ja seejärel SALi artikli 42 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artiklid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud tulenevalt kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad liidu ja Montenegro Vabariigi vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende muutmisest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 26 ja seejärel SALi artikli 41 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 26 ja seejärel ka SALi artiklis 41 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 27 ja seejärel SALi artikli 42 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 4.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 4.”

| 4) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 4.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab sellised meetmed kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 8a lõiget 4.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a
  Komiteemenetlus
  1.   Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (40) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. See on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (41) tähenduses.
  2.   Artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (42) alusel loodud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (EL L 145, 4.6.2008, lk 1)."


  (41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (42)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”" |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Komiteemenetlus

1.   Artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (40) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. See on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (41) tähenduses.

2.   Artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (42) alusel loodud komitee. See on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (EL L 145, 4.6.2008, lk 1)."

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(42)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”"

| 6) | Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 31 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 46 lõikele 4.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 31 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 46 lõikele 4.”

| 7) | Artikkel 12 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 12 jäetakse välja.

16.   MÄÄRUS (EÜ) nr 55/2008

Määruse (EÜ) nr 55/2008 puhul tuleks selleks, et tagada kõnealuse määruse ühetaolised rakendamistingimused, anda komisjonile rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Järelevalve- ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks ning sooduskohtlemise ajutiseks peatamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, võttes arvesse nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 55/2008 järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon juhul, kui põllumajandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega asjakohaseid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon juhul, kui põllumajandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega asjakohaseid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Piimatoodete tariifikvootide rakendamine
  Komisjon kehtestab rakendusaktidega rubriikide 0401 kuni 0406 tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Piimatoodete tariifikvootide rakendamine

Komisjon kehtestab rakendusaktidega rubriikide 0401 kuni 0406 tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikkel 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Artikkel 8 jäetakse välja.

| 4) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta, eeskirjade eiramise kohta või toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevate eeskirjade süstemaatilise täitmata jätmise või täitmise tagamata jätmise kohta Moldova poolt või Moldova suutmatuse kohta teha artikli 2 lõikes 1 osutatud halduskoostööd või täita muid artikli 2 lõikes 1 määratletud tingimusi, võib komisjon kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud sooduskorra täielikuks või osaliseks peatamiseks kuni kuueks kuuks, tingimusel, et ta on eelnevalt:”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjon leiab, et on piisavalt tõendeid pettuse kohta, eeskirjade eiramise kohta või toodete päritolu ja sellega seotud menetlusi käsitlevate eeskirjade süstemaatilise täitmata jätmise või täitmise tagamata jätmise kohta Moldova poolt või Moldova suutmatuse kohta teha artikli 2 lõikes 1 osutatud halduskoostööd või täita muid artikli 2 lõikes 1 määratletud tingimusi, võib komisjon kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud sooduskorra täielikuks või osaliseks peatamiseks kuni kuueks kuuks, tingimusel, et ta on eelnevalt:”;

| b) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 jäetakse välja;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon ajutise peatamise meetme lõpetada või pikendab seda kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon ajutise peatamise meetme lõpetada või pikendab seda kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 5) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui Moldovast pärit toodet imporditakse tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjale liidus, võib komisjon kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega igal ajal taaskehtestada kõnealuse toote suhtes ühise tollitariifistiku maksumäärad.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui Moldovast pärit toodet imporditakse tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjale liidus, võib komisjon kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega igal ajal taaskehtestada kõnealuse toote suhtes ühise tollitariifistiku maksumäärad.”;

| b) | lõiked 5, 6 ja 7 asendatakse järgmisega:
  „5.   Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel kõnealust tähtaega pikendada kooskõlas artikli 11a lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.
  6.   Komisjon teeb otsuse kolme kuu jooksul kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega. Otsus jõustub ühe kuu jooksul selle avaldamise kuupäevast.
  7.   Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon artikli 11a lõikes 6 osutatud korras võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 5, 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„5.   Uurimine lõpetatakse kuue kuu jooksul käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teadaande avaldamisest. Komisjon võib erandjuhtudel kõnealust tähtaega pikendada kooskõlas artikli 11a lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusega.

6.   Komisjon teeb otsuse kolme kuu jooksul kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega. Otsus jõustub ühe kuu jooksul selle avaldamise kuupäevast.

7.   Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud teevad uurimise võimatuks, võib komisjon artikli 11a lõikes 6 osutatud korras võtta hädavajalikke ennetusmeetmeid.”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a
  Komiteemenetlus
  1.   Käesoleva määruse artikli 3 lõike 3 ning artiklite 11 ja 12 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu (EÜ) nr 260/2009 (43) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (44) tähenduses.
  2.   Käesoleva määruse artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (45) artikli 195 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Käesoleva määruse artikli 10 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (46) artikli 184 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

  (43)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (45)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007 millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1)."


  (46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).”" |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Komiteemenetlus

1.   Käesoleva määruse artikli 3 lõike 3 ning artiklite 11 ja 12 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu (EÜ) nr 260/2009 (43) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (44) tähenduses.

2.   Käesoleva määruse artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (45) artikli 195 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesoleva määruse artikli 10 kohaldamisel abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (46) artikli 184 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

6.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

(43)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(45)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007 millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1)."

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).”"

| 7) | Artikli 12 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui Moldova ei täida päritolureegleid või ei tee artiklis 2 osutatud halduskoostööd ülalnimetatud gruppide 17, 18, 19 ja 21 osas või kui nimetatud gruppidesse kuuluvate toodete import käesoleva määruse kohase sooduskorra raames ületab oluliselt Moldova tavalisi eksporditasemeid, võetakse vajalikud meetmed kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 12 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui Moldova ei täida päritolureegleid või ei tee artiklis 2 osutatud halduskoostööd ülalnimetatud gruppide 17, 18, 19 ja 21 osas või kui nimetatud gruppidesse kuuluvate toodete import käesoleva määruse kohase sooduskorra raames ületab oluliselt Moldova tavalisi eksporditasemeid, võetakse vajalikud meetmed kooskõlas artikli 11a lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusega.”

17.   MÄÄRUS (EÜ) nr 594/2008

Määruse (EÜ) nr 594/2008 puhul eeldab vahelepingu ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kahepoolsete kaitseklauslite rakendamine ühetaolisi tingimusi kaitsemeetmete ja muude meetmete vastuvõtmiseks. Need meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erandlike ja otsustava tähtsusega asjaoludega vahelepingu artikli 24 lõike 5 punkti b ja artikli 25 lõike 4 ning seejärel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikli 39 lõike 5 punkti b ja artikli 40 lõike 4 tähenduses, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 594/2008 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Soodustused kalale ja kalandustoodetele
  Komisjon võtab kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 13 ning seejärel SALi artikli 28 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Soodustused kalale ja kalandustoodetele

Komisjon võtab kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu kala ja kalandustoodete tariifikvoote käsitlevad vahelepingu artikli 13 ning seejärel SALi artikli 28 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.”

| 2) | Artiklid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Tehnilised kohandused
  Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud tulenevalt kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende muutmisest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
  Artikkel 5
  Üldine kaitseklausel
  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 24 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 24 ja seejärel ka SALi artiklis 39 ei ole sätestatud teisiti.
  Artikkel 6
  Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid
  Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 40 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

2)

Artiklid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tehnilised kohandused

Käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud sätete muudatused ja tehnilised kohandused, mis on vajalikud tulenevalt kombineeritud nomenklatuurikoodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest või mis tulenevad liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelistest uutest lepingutest, protokollidest, kirjade vahetamisest või muudest dokumentidest või nende muutmisest, võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 5

Üldine kaitseklausel

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 24 ja seejärel SALi artikli 39 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kui vahelepingu artiklis 24 ja seejärel ka SALi artiklis 39 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 6

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

Kui liidul on vaja võtta vahelepingu artikli 25 ja seejärel SALi artikli 40 kohast meedet, siis võetakse see meede vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab sellised meetmed vastu kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 8a lõikega 4.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab sellised meetmed vastu kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 8a lõikega 4.”

| 4) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab sellised meetmed vastu kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 8a lõike 4 kohaselt.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab sellised meetmed vastu kooskõlas artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 8a lõike 4 kohaselt.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a
  Komiteemenetlus
  1.   Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (47) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (48) tähenduses.
  2.   Käesoleva määruse artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (49) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)"


  (48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."


  (49)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”" |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Komiteemenetlus

1.   Käesoleva määruse artiklite 2, 4 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (47) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (48) tähenduses.

2.   Käesoleva määruse artiklite 5, 6, 7 ja 8 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (49) artikli 4 lõike 1 alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1)"

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13)."

(49)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1).”"

| 6) | Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 29 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 44 lõikele 4.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 11 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 8a lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu otsuse ajutiselt peatada toodete sooduskohtlemine vastavalt vahelepingu artikli 29 lõikele 4 ja seejärel SALi artikli 44 lõikele 4.”

| 7) | Artikkel 12 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 12 jäetakse välja.

18.   MÄÄRUS (EÜ) nr 597/2009

Määruse (EÜ) nr 597/2009 puhul eeldab selle rakendamine ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata. Komisjon peaks need meetmed vastu võtma määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt.

Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Seda tuleks kasutada ka kohustuste heakskiitmiseks, aegumise läbivaatamise algatamiseks ja mittealgatamiseks, meetmete peatamiseks, meetmete peatamise pikendamiseks ja meetmete taastamiseks, arvestades nimetatud meetmete toimet võrreldes lõplike meetmetega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 597/2009 järgmiselt.

| 1) | Artikli 10 lõige 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Kui komisjon otsustab erilistel asjaoludel algatada uurimise, ilma et ta oleks saanud liidu tootmisharult või selle nimel kirjalikku kaebust sellise uurimise algatamiseks, toimub see juhul, kui asja uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta, nagu seda on kirjeldatud lõikes 2. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse kindlaks teinud.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 10 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Kui komisjon otsustab erilistel asjaoludel algatada uurimise, ilma et ta oleks saanud liidu tootmisharult või selle nimel kirjalikku kaebust sellise uurimise algatamiseks, toimub see juhul, kui asja uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta, nagu seda on kirjeldatud lõikes 2. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse kindlaks teinud.”

| 2) | Artikli 10 lõige 11 asendatakse järgmisega:
  „11.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul kaebuse esitamise kuupäevast ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati. Komisjon annab liikmesriikidele teavet kaebuse analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul kaebuse esitamisest komisjonile.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 10 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul kaebuse esitamise kuupäevast ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati. Komisjon annab liikmesriikidele teavet kaebuse analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul kaebuse esitamisest komisjonile.”

| 3) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | sellest on teada antud ning huvitatud pooltele on antud piisav võimalus anda vastavalt artikli 10 lõike 12 teisele lõigule teavet ja selgitusi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

sellest on teada antud ning huvitatud pooltele on antud piisav võimalus anda vastavalt artikli 10 lõike 12 teisele lõigule teavet ja selgitusi;”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 25 lõikes 4 sätestatud korras.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 25 lõikes 4 sätestatud korras.”;

| c) | lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 5 jäetakse välja.

| 4) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui esialgne kinnitav otsus subsideerimise ja kahju olemasolu kohta on tehtud, võib komisjon kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega heaks kiita heastavad vabatahtlikud kohustused, mille järgi:






  a) | päritolu- ja/või ekspordiriik nõustub lõpetama või piirama subsiidiumi või võtma teisi meetmeid selle mõju suhtes, või |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui esialgne kinnitav otsus subsideerimise ja kahju olemasolu kohta on tehtud, võib komisjon kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega heaks kiita heastavad vabatahtlikud kohustused, mille järgi:

a)

päritolu- ja/või ekspordiriik nõustub lõpetama või piirama subsiidiumi või võtma teisi meetmeid selle mõju suhtes, või

| b) | mis tahes eksportija võtab endale kohustuse korrigeerida oma hindu või lõpetada kõnealusesse piirkonda eksport, mille eest saadakse tasakaalustatavaid subsiidiume, nii et komisjon veendub, et subsiidiumide kahjustav mõju on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

b)

mis tahes eksportija võtab endale kohustuse korrigeerida oma hindu või lõpetada kõnealusesse piirkonda eksport, mille eest saadakse tasakaalustatavaid subsiidiume, nii et komisjon veendub, et subsiidiumide kahjustav mõju on kõrvaldatud.

Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste kehtimise ajal artikli 12 lõike 3 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni kohustuste heakskiitmise otsuses ja niisuguse otsuse kõikides hilisemates muudatustes.

Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei tohi olla suurem, kui subsiidiumi mahu kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks olema tasakaalustatavate subsiidiumide summast väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| c) | lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega.
  „9.   Kui kohustuse võtnud osapool kohustust rikub või sellest taganeb või komisjon tühistab kohustuse heakskiidu, siis komisjon tühistab vajaduse korral kohustusele antud heakskiidu ning kohaldatakse komisjoni poolt artikli 12 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, tingimusel et asjaomasele eksportijale või päritoluriigile ja/või ekspordiriigile on antud võimalus esitada oma arvamus, välja arvatud juhul, kui eksportija või nimetatud riik on kohustusest taganenud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab tühistada kohustusele antud heakskiidu.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega.

„9.   Kui kohustuse võtnud osapool kohustust rikub või sellest taganeb või komisjon tühistab kohustuse heakskiidu, siis komisjon tühistab vajaduse korral kohustusele antud heakskiidu ning kohaldatakse komisjoni poolt artikli 12 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, tingimusel et asjaomasele eksportijale või päritoluriigile ja/või ekspordiriigile on antud võimalus esitada oma arvamus, välja arvatud juhul, kui eksportija või nimetatud riik on kohustusest taganenud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab tühistada kohustusele antud heakskiidu.”;

| d) | lõige 10 asendatakse järgmisega:
  „10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 12 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.” |
| --- | --- |

d)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 12 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.”

| 5) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artikli 15 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et tasakaalustatavad subsiidiumid ja nende põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvid nõuavad artikli 31 kohaselt sekkumist, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 15 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et tasakaalustatavad subsiidiumid ja nende põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvid nõuavad artikli 31 kohaselt sekkumist, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist.”;

| b) | teine ja kolmas lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

teine ja kolmas lõik jäetakse välja.

| 7) | Artikli 16 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult kindlaks tehtud, et tegu on tasakaalustatavate subsiidiumide ja kahjuga, otsustab komisjon olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 16 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult kindlaks tehtud, et tegu on tasakaalustatavate subsiidiumide ja kahjuga, otsustab komisjon olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele.”

| 8) | Artikli 20 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Läbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma arvamus.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 20 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Läbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma arvamus.”

| 9) | Artikli 21 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud informatsiooni ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 21 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud informatsiooni ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud.”

| 10) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 viies lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 viies lõik jäetakse välja;

| b) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Artiklite 18, 19 ja 20 kohased läbivaatamised algatab komisjon. Komisjon otsustab kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kas algatada artikli 18 kohased läbivaatamised või mitte. Komisjoni annab samuti liikmesriikidele teavet, kui ettevõtja või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse artiklite 19 ja 20 kohase läbivaatamise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et meetmete jätkuv kohaldamine tuleks läbi vaadata.
  3.   Kui läbivaatamised seda õigustavad, siis kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt artiklile 18, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või tehakse neisse muudatused vastavalt artiklitele 19 ja 20.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Artiklite 18, 19 ja 20 kohased läbivaatamised algatab komisjon. Komisjon otsustab kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kas algatada artikli 18 kohased läbivaatamised või mitte. Komisjoni annab samuti liikmesriikidele teavet, kui ettevõtja või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse artiklite 19 ja 20 kohase läbivaatamise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et meetmete jätkuv kohaldamine tuleks läbi vaadata.

3.   Kui läbivaatamised seda õigustavad, siis kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt artiklile 18, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või tehakse neisse muudatused vastavalt artiklitele 19 ja 20.”

| 11) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „4.   Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või mis tahes huvitatud poole taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 24 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud pool või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse uurimise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et tuleb algatada uurimine.
  Uurimist toimetab komisjon. Komisjoni võivad abistada tolliasutused ning uurimine viiakse lõpule üheksa kuu jooksul.
  Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„4.   Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või mis tahes huvitatud poole taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 24 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud pool või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse uurimise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et tuleb algatada uurimine.

Uurimist toimetab komisjon. Komisjoni võivad abistada tolliasutused ning uurimine viiakse lõpule üheksa kuu jooksul.

Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides kooskõlas artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| b) | lõike 6 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud oma analüüsi.” |
| --- | --- |

b)

lõike 6 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud oma analüüsi.”

| 12) | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra.
  Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra.

Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”;

| b) | lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega.
  „5.   Komisjon võib pärast liikmesriikide õigeaegset teavitamist anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.” |
| --- | --- |

b)

lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega.

„5.   Komisjon võib pärast liikmesriikide õigeaegset teavitamist anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.”

| 13) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 25
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (50) alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (51) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.
  5.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike meetmete vastuvõtmiseks käesoleva artikli lõike 3 alusel või aegumise läbivaatamise algatamise või mittealgatamise otsustamiseks käesoleva määruse artikli 18 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komitee liikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja ettenähtud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või kui vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.
  6.   Komitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud. Liikmesriigid võivad paluda teavet ja vahetada arvamusi kas komitees või otse komisjoniga.

  (50)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."


  (51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

13)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (50) alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (51) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

5.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike meetmete vastuvõtmiseks käesoleva artikli lõike 3 alusel või aegumise läbivaatamise algatamise või mittealgatamise otsustamiseks käesoleva määruse artikli 18 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komitee liikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja ettenähtud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või kui vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.

6.   Komitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud. Liikmesriigid võivad paluda teavet ja vahetada arvamusi kas komitees või otse komisjoniga.

(50)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51)."

(51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 14) | Artikli 29 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma informatsiooniandja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud informatsiooni, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

14)

Artikli 29 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma informatsiooniandja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud informatsiooni, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 15) | Artikli 30 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklis 14 või artiklis 15 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.
  Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.
  5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui peab toimuma täiendav lõplik avalikustamine, võib kehtestada lühema tähtaja.” |
| --- | --- |

15)

Artikli 30 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklis 14 või artiklis 15 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.

Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.

5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui peab toimuma täiendav lõplik avalikustamine, võib kehtestada lühema tähtaja.”

| 16) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pooled, kes on toiminud lõike 2 kohaselt, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 25 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamise kuupäevast, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.
  5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele artiklite 14 ja 15 alusel esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võtma.”; |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Pooled, kes on toiminud lõike 2 kohaselt, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 25 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamise kuupäevast, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.

5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele artiklite 14 ja 15 alusel esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võtma.”;

| b) | lõike 6 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Selline teave tehakse kättesaadavaks niipalju kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.” |
| --- | --- |

b)

lõike 6 teine lause asendatakse järgmisega:

„Selline teave tehakse kättesaadavaks niipalju kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.”

| 17) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 33a
  Aruanne
  Komisjon lisab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.” |
| --- | --- |

17)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 33a

Aruanne

Komisjon lisab määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.”

19.   MÄÄRUS (EÜ) nr 260/2009

Määruse (EÜ) nr 260/2009 puhul eeldab selle rakendamine ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks. Need meetmed peaks vastu võtma komisjon kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Järelevalvemeetmete ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 260/2009 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (52) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.
  5.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike meetmete vastuvõtmiseks käesoleva määruse artikli 17 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.

  (52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (52) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

5.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike meetmete vastuvõtmiseks käesoleva määruse artikli 17 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.

(52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 3) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealune teade sisaldab ...”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealune teade sisaldab ...”;

| b) | lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.”;

| c) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks, olles teavitanud sellest liikmesriike.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks, olles teavitanud sellest liikmesriike.”;

| d) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamise kuupäeva.” |
| --- | --- |

d)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamise kuupäeva.”

| 4) | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 5) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.”

| 6) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab järelevalve määramise otsuse vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab järelevalve määramise otsuse vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 7) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon vastavalt artiklile 18 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab kehtestada järelevalve.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon vastavalt artiklile 18 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab kehtestada järelevalve.”

| 8) | Artikli 16 lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 4 lõikega 4 otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 16 lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel kooskõlas artikli 4 lõikega 4 otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.”

| 9) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides artikli 4 lõikes 3 sätestatud korras ja III peatüki tingimuste alusel, võtta vastu asjakohased meetmed takistamaks mingi toote importi liitu sel määral suurenenud kogustes ja/või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju.
  Kohaldatakse artikli 16 lõikeid 2–5.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides artikli 4 lõikes 3 sätestatud korras ja III peatüki tingimuste alusel, võtta vastu asjakohased meetmed takistamaks mingi toote importi liitu sel määral suurenenud kogustes ja/või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju.

Kohaldatakse artikli 16 lõikeid 2–5.”

| 10) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  1.   IV ja V peatüki kohaselt võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal võib komisjon kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ja hiljemalt meetmete kohaldamise aja keskel, kui meede kehtib rohkem kui kolm aastat:






  a) | kontrollida meetme mõju; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

1.   IV ja V peatüki kohaselt võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal võib komisjon kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel ja hiljemalt meetmete kohaldamise aja keskel, kui meede kehtib rohkem kui kolm aastat:

a)

kontrollida meetme mõju;

| b) | määrata, kas ja mil viisil on asjakohane kiirendada liberaliseerimise tempot; |
| --- | --- |

b)

määrata, kas ja mil viisil on asjakohane kiirendada liberaliseerimise tempot;

| c) | teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik. |
| --- | --- |

c)

teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik.

Kui komisjoni arvates on meetme edasine kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.

2.   Kui komisjon leiab, et mõni artiklites 11, 13, 16, 17 ja 18 osutatud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada või muuta, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Kui see otsus käsitleb piirkondlikke järelevalvemeetmeid, kohaldatakse otsust alates kuuendast päevast pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.”

| 11) | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23
  Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu asjakohased meetmed selliste seadusandlike aktide rakendamiseks, millega on võimalik rahvusvahelisel tasandil liidu või kõigi liikmesriikide õigusi kasutada ja kohustusi täita, eriti põhitarbeainetega kauplemise osas.” |
| --- | --- |

11)

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu asjakohased meetmed selliste seadusandlike aktide rakendamiseks, millega on võimalik rahvusvahelisel tasandil liidu või kõigi liikmesriikide õigusi kasutada ja kohustusi täita, eriti põhitarbeainetega kauplemise osas.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 23a
  Aruanne
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (53) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (53)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23a

Aruanne

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (53) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(53)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

20.   MÄÄRUS (EÜ) nr 625/2009

Määruse (EÜ) nr 625/2009 puhul eeldab selle rakendamine ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks. Need meetmed peaks vastu võtma komisjon kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Järelevalvemeetmete ja ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 625/2009 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (54) alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (55) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (54)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (54) alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (55) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(54)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealune teade sisaldab:”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjonile selgub, et uurimismenetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, alustab ta uurimist ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealune teade sisaldab:”;

| b) | lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lõik:
  „Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.”;

| c) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks.”;

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamise kuupäeva.” |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamise kuupäeva.”

| 4) | Artikli 6 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 6 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab uurimise algusest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 5) | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.”

| 6) | Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Komisjon teeb lõike 1 alusel vastu võetavad otsused kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.” |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Komisjon teeb lõike 1 alusel vastu võetavad otsused kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.”

| 7) | Artikli 11 esimese lõigu teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | kehtestada selle dokumendi väljastamise teatavad tingimused ja lisada erandmeetmena tühistamisklausli.” |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 11 esimese lõigu teine taane asendatakse järgmisega:

„—

kehtestada selle dokumendi väljastamise teatavad tingimused ja lisada erandmeetmena tühistamisklausli.”

| 8) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega ning vastavalt artiklile 17 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon rakendusaktidega kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega ning vastavalt artiklile 17 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.”

| 9) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Vastuvõetud meetmetest teatatakse viivitamata liikmesriikidele ja need jõustuvad kohe.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Vastuvõetud meetmetest teatatakse viivitamata liikmesriikidele ja need jõustuvad kohe.”;

| b) | lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega.
  „4.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 4 lõike 4 kohaselt otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega.

„4.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 4 lõike 4 kohaselt otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.”

| 10) | Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võib, eelkõige artikli 15 lõikes 1 nimetatud olukorra puhul, vastu võtta asjakohased kaitsemeetmed, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võib, eelkõige artikli 15 lõikes 1 nimetatud olukorra puhul, vastu võtta asjakohased kaitsemeetmed, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 11) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  1.   IV ja V peatüki kohaselt võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal võib komisjon liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel:






  a) | kontrollida meetme mõju; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

1.   IV ja V peatüki kohaselt võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal võib komisjon liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel:

a)

kontrollida meetme mõju;

| b) | teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik. |
| --- | --- |

b)

teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik.

Kui komisjoni arvates on meetme edasine kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.

2.   Kui komisjon leiab, et mõni IV ja V peatükis osutatud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada või et seda peaks muutma, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme kooskõlas artikli 4 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 19a
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (56) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (56)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 19a

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (56) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(56)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

21.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1061/2009

Määruse (EÜ) nr 1061/2009 puhul eeldab selle rakendamine ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmiseks ning eelneva järelevalve meetmete kehtestamiseks. Need meetmed peaks vastu võtma komisjon kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1061/2009 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 jäetakse välja.

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (57) alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (58) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

  (57)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."


  (58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 260/2009 (57) alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (58) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

(57)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 260/2009 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 84, 31.3.2009, lk 1)."

(58)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 3) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vältimaks esmatarbekaupade puudusest tulenevat kriitilist olukorda või parandamaks niisugust olukorda, ning kui liidu huvid nõuavad kohest sekkumist, võib komisjon kas liikmesriikide taotlusel või omal algatusel ja võttes arvesse toodete omadusi ja kõnealuse tehingu muud eripära, kehtestada toote ekspordi suhtes ekspordiloa esitamise nõude, mille väljaandmist reguleerivad sätted ja mille suhtes kehtivad piirangud, mis komisjon kehtestab kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 4 lõike 3 kohaselt.
  2.   Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse võetud meetmetest. Meetmed jõustuvad kohe.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Vältimaks esmatarbekaupade puudusest tulenevat kriitilist olukorda või parandamaks niisugust olukorda, ning kui liidu huvid nõuavad kohest sekkumist, võib komisjon kas liikmesriikide taotlusel või omal algatusel ja võttes arvesse toodete omadusi ja kõnealuse tehingu muud eripära, kehtestada toote ekspordi suhtes ekspordiloa esitamise nõude, mille väljaandmist reguleerivad sätted ja mille suhtes kehtivad piirangud, mis komisjon kehtestab kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 4 lõike 3 kohaselt.

2.   Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse võetud meetmetest. Meetmed jõustuvad kohe.”;

| b) | lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane lõike 1 kohase otsuse kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.
  5.   Kui komisjon on tegutsenud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, teeb ta hiljemalt kaheteistkümne tööpäeva jooksul oma võetud meetme jõustumise kuupäevast otsuse artiklis 7 sätestatud asjakohaste meetmete vastuvõtmise kohta. Kui pärast kuue nädala möödumist võetud meetme jõustumise kuupäevast ei ole ühtegi meedet vastu võetud, loetakse see meede tühistatuks.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, teeb viimane lõike 1 kohase otsuse kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.

5.   Kui komisjon on tegutsenud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, teeb ta hiljemalt kaheteistkümne tööpäeva jooksul oma võetud meetme jõustumise kuupäevast otsuse artiklis 7 sätestatud asjakohaste meetmete vastuvõtmise kohta. Kui pärast kuue nädala möödumist võetud meetme jõustumise kuupäevast ei ole ühtegi meedet vastu võetud, loetakse see meede tühistatuks.”

| 4) | Artikli 7 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „1.   Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega, võtta vastu asjakohased meetmed:” |
| --- | --- |

4)

Artikli 7 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„1.   Kui liidu huvid seda nõuavad, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega, võtta vastu asjakohased meetmed:”

| 5) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  1.   Kui artiklites 6 ja 7 osutatud meede on kasutusel, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel:






  a) | uurida meetme mõju; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   Kui artiklites 6 ja 7 osutatud meede on kasutusel, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel:

a)

uurida meetme mõju;

| b) | teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik. |
| --- | --- |

b)

teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik.

Kui komisjoni arvates on meetme edasine kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.

2.   Kui komisjon leiab, et mõni artikliga 6 või 7 ette nähtud meede tuleks tühistada või et seda peab muutma, siis toimib komisjon kooskõlas artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks asjakohases valdkonnas vastuvõetud liidu eeskirjade kohaldamist ning kuni Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu asjakohased meetmed kooskõlas liidu või kõigi liikmesriikide võetud kohustustega, lubatakse liikmesriikidel I lisas loetletud toodete puhul rakendada erakorralist jaotamissüsteemi, mille korral kehtib enne käesoleva määruse jõustumist võetud rahvusvahelistes kohustustes ettenähtud jaotamiskohustus kolmandate riikide ees.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks asjakohases valdkonnas vastuvõetud liidu eeskirjade kohaldamist ning kuni Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu asjakohased meetmed kooskõlas liidu või kõigi liikmesriikide võetud kohustustega, lubatakse liikmesriikidel I lisas loetletud toodete puhul rakendada erakorralist jaotamissüsteemi, mille korral kehtib enne käesoleva määruse jõustumist võetud rahvusvahelistes kohustustes ettenähtud jaotamiskohustus kolmandate riikide ees.”

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 9a
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (59) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (59)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (59) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(59)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

22.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1225/2009

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 puhul eeldab selle rakendamine ühetaolisi tingimusi ajutiste ja lõplike meetmete vastuvõtmiseks ning uurimise lõpetamiseks ilma meetmeid võtmata. Komisjon peaks need meetmed vastu võtma määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt.

Ajutiste meetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike meetmete vastuvõtmisega. Seda tuleks kasutada ka kohustuste võtmiseks, aegumise läbivaatamise algatamiseks või mittealgatamiseks, meetmete peatamiseks, meetmete peatamise pikendamiseks ja meetmete taastamiseks, arvestades nimetatud meetmete toimet võrreldes lõplike meetmetega. Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, tuleb komisjonil lubada vastu võtta viivitamata kohaldatavaid ajutisi meetmeid.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1225/2009 järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 7 punkti c muudetakse järgmiselt:






  a) | sõnad „pärast nõuandekomiteega konkreetset konsulteerimist ja pärast seda, kui ühenduse tootmisharule” asendatakse sõnadega „pärast nõuandekomiteega konkreetset konsulteerimist ja pärast seda, kui liidu tootmisharule”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 7 punkti c muudetakse järgmiselt:

a)

sõnad „pärast nõuandekomiteega konkreetset konsulteerimist ja pärast seda, kui ühenduse tootmisharule” asendatakse sõnadega „pärast nõuandekomiteega konkreetset konsulteerimist ja pärast seda, kui liidu tootmisharule”;

| b) | lisatakse järgmine viimane lause:
  „Komisjon annab liikmesriikidele teavet punkti b kohaselt tehtud nõuete analüüsi kohta tavaliselt 28 nädala jooksul pärast uurimise algatamist.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine viimane lause:

„Komisjon annab liikmesriikidele teavet punkti b kohaselt tehtud nõuete analüüsi kohta tavaliselt 28 nädala jooksul pärast uurimise algatamist.”

| 2) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui erilistel asjaoludel otsustatakse algatada uurimine, ilma et liidu tootmisharult või selle nimel oleks saadud kirjalikku kaebust sellise uurimise algatamiseks, toimub see üksnes juhul, kui asja uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, nagu seda on kirjeldatud lõikes 2. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse kindlaks teinud.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui erilistel asjaoludel otsustatakse algatada uurimine, ilma et liidu tootmisharult või selle nimel oleks saadud kirjalikku kaebust sellise uurimise algatamiseks, toimub see üksnes juhul, kui asja uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, nagu seda on kirjeldatud lõikes 2. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse kindlaks teinud.”;

| b) | lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamise kuupäeva ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati. Komisjon annab liikmesriikidele teavet kaebuse analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul kaebuse esitamisest komisjonile.” |
| --- | --- |

b)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamise kuupäeva ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati. Komisjon annab liikmesriikidele teavet kaebuse analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul kaebuse esitamisest komisjonile.”

| 3) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „piisavad võimalused” sõnadega „piisav võimalus”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „piisavad võimalused” sõnadega „piisav võimalus”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 15 lõikes 4 ettenähtud korras.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab ajutised meetmed artikli 15 lõikes 4 ettenähtud korras.”

| c) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 6 jäetakse välja.

| 4) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja kahju olemasolu kohta, võib komisjon kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega heaks kiita eksportija rahuldavad vabatahtlikud kohustused revideerida hindu või lõpetada dumpinguhindadega eksport, kui komisjon on veendunud, et sellega on dumpingu kahjulik mõju kõrvaldatud. Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste kehtimise ajal artikli 7 lõike 1 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt olukorrale artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni otsuses kohustuste heakskiitmise kohta ja selle hilisemates muudatustes. Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei tohi olla suurem, kui dumpingumarginaali kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks olema dumpingumarginaalist väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui on tehtud esialgne kinnitav otsus dumpingu ja kahju olemasolu kohta, võib komisjon kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega heaks kiita eksportija rahuldavad vabatahtlikud kohustused revideerida hindu või lõpetada dumpinguhindadega eksport, kui komisjon on veendunud, et sellega on dumpingu kahjulik mõju kõrvaldatud. Sellisel juhul ei kohalda komisjon nende kohustuste kehtimise ajal artikli 7 lõike 1 kohaselt kehtestatud ajutisi tollimakse või vastavalt olukorrale artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse nende äriühingute toodetud asjaomase toote impordi suhtes, mida nimetatakse komisjoni otsuses kohustuste heakskiitmise kohta ja selle hilisemates muudatustes. Selliste kohustuste alusel toimuv hinnatõus ei tohi olla suurem, kui dumpingumarginaali kõrvaldamiseks vaja, ning see peaks olema dumpingumarginaalist väiksem, kui sellest piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui kohustused aktsepteeritakse, siis uurimine lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| c) | lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „9.   Kui kohustuse võtnud osapool rikub kohustust või taganeb sellest või komisjon tühistab kohustuse heakskiitmise, tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral komisjoni määrusega ning hakatakse automaatselt kohaldama artikli 7 kohaselt komisjoni kehtestatud ajutisi tollimakse või artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, kui asjaomasele eksportijale on antud võimalus anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui ta ise on kohustusest taganenud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab tühistada kohustusele antud heakskiidu.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Kui kohustuse võtnud osapool rikub kohustust või taganeb sellest või komisjon tühistab kohustuse heakskiitmise, tühistatakse kohustusele antud heakskiit komisjoni otsusega või vajaduse korral komisjoni määrusega ning hakatakse automaatselt kohaldama artikli 7 kohaselt komisjoni kehtestatud ajutisi tollimakse või artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud lõplikke tollimakse, kui asjaomasele eksportijale on antud võimalus anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui ta ise on kohustusest taganenud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta otsustab tühistada kohustusele antud heakskiidu.”;

| d) | lõige 10 asendatakse järgmisega.
  „10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 7 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.” |
| --- | --- |

d)

lõige 10 asendatakse järgmisega.

„10.   Ajutise tollimaksu võib kehtestada artikli 7 kohaselt parima kättesaadava teabe põhjal, kui on põhjust uskuda, et kohustust rikutakse, või kohustuse rikkumise või sellest taganemise korral, kui uurimine, mis sai kohustuse võtmise aluseks, ei ole lõpetatud.”

| 5) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui faktide põhjal tuvastatakse lõplikult dumpingu ja sellest tuleneva kahju esinemine ning kui liidu huvid nõuavad sekkumist vastavalt artiklile 21, kehtestab komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist. Dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui faktide põhjal tuvastatakse lõplikult dumpingu ja sellest tuleneva kahju esinemine ning kui liidu huvid nõuavad sekkumist vastavalt artiklile 21, kehtestab komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Kui on kehtestatud ajutised tollimaksud, algatab komisjon kõnealuse menetluse hiljemalt üks kuu enne ajutiste tollimaksude aegumist. Dumpinguvastase tollimaksu summa ei ületa kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.”

| 6) | Artikli 10 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult on kindlaks tehtud dumpingu ja kahju olemasolu, otsustab komisjon, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele, olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 10 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Kui on kohaldatud ajutist tollimaksu ja lõplikult on kindlaks tehtud dumpingu ja kahju olemasolu, otsustab komisjon, milline osa ajutisest tollimaksust kuulub lõplikult sissenõudmisele, olenemata sellest, kas tuleb kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.”

| 7) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Uut eksportijat käsitlev kiirläbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma märkused.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Uut eksportijat käsitlev kiirläbivaatamine algatatakse pärast seda, kui liidu tootjatele on antud võimalus esitada oma märkused.”;

| b) | lõike 5 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõike 5 teine lõik jäetakse välja;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Käesoleva artikli kohased läbivaatamised algatab komisjon. Komisjon otsustab kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kas algatada käesoleva artikli lõike 2 kohased läbivaatamised või mitte. Komisjoni annab liikmesriikidele teavet, kui ettevõtja või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohase läbivaatamise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et meetmete jätkuv kohaldamine tuleks läbi vaadata. Kui läbivaatamised seda õigustavad, siis kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või tehakse neisse muudatused vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4. Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks üksikeksportijate suhtes, ent mitte riigi suhtes tervikuna, jääb menetlus selliste eksportijate suhtes edasi kehtima ja nende puhul võib uurimise automaatselt uuesti algatada asjaomase riigi suhtes käesoleva artikli alusel teostatud läbivaatamise käigus.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Käesoleva artikli kohased läbivaatamised algatab komisjon. Komisjon otsustab kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kas algatada käesoleva artikli lõike 2 kohased läbivaatamised või mitte. Komisjoni annab liikmesriikidele teavet, kui ettevõtja või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohase läbivaatamise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et meetmete jätkuv kohaldamine tuleks läbi vaadata. Kui läbivaatamised seda õigustavad, siis kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega tunnistatakse meetmed kehtetuks või jäetakse need kehtima vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, või tunnistatakse need kehtetuks, jäetakse kehtima või tehakse neisse muudatused vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4. Kui meetmed tunnistatakse kehtetuks üksikeksportijate suhtes, ent mitte riigi suhtes tervikuna, jääb menetlus selliste eksportijate suhtes edasi kehtima ja nende puhul võib uurimise automaatselt uuesti algatada asjaomase riigi suhtes käesoleva artikli alusel teostatud läbivaatamise käigus.”;

| d) | lõike 8 neljanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud teavet ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud taotluse analüüsi.” |
| --- | --- |

d)

lõike 8 neljanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon otsustab, kas ja millises ulatuses tuleks taotlus rahuldada, või ta võib igal ajal otsustada algatada vahepealse läbivaatamise, misjärel eeskirjadekohaste läbivaatamiste käigus saadud teavet ja järeldusi kasutatakse selle kindlakstegemiseks, kas ja millises ulatuses tagasimaksmine on põhjendatud. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud taotluse analüüsi.”

| 8) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui tavaliselt kahe aasta jooksul alates meetmete jõustumisest esitab liidu tootmisharu või muu huvitatud isik piisava teabe, millest selgub, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või liitu imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib komisjon uurimise uuesti alustada, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud isik on esitanud piisavalt teavet uurimise uuesti alustamise põhjendamiseks ning komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi.”; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kui tavaliselt kahe aasta jooksul alates meetmete jõustumisest esitab liidu tootmisharu või muu huvitatud isik piisava teabe, millest selgub, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või liitu imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib komisjon uurimise uuesti alustada, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud isik on esitanud piisavalt teavet uurimise uuesti alustamise põhjendamiseks ning komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui käesoleva artikli kohane kordusuurimine näitab dumpingu suurenemist, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kehtivaid meetmeid muuta vastavalt uutele ekspordihindu käsitlevatele järeldustele. Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu suurus võib olla kuni kahekordne esialgselt kehtestatud tollimaksu suurus.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui käesoleva artikli kohane kordusuurimine näitab dumpingu suurenemist, võib komisjon, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega, kehtivaid meetmeid muuta vastavalt uutele ekspordihindu käsitlevatele järeldustele. Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu suurus võib olla kuni kahekordne esialgselt kehtestatud tollimaksu suurus.”;

| c) | lõike 4 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõike 4 teine lõik jäetakse välja.

| 9) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isikute taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõikes 1 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 14 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi. Komisjoni annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud isik või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse uurimise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et tuleb algatada uurimine.
  Uurimist toimetab komisjon. Komisjoni võivad abistada tolliasutused ning uurimine viiakse lõpule üheksa kuu jooksul.
  Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Laiendamine jõustub kuupäevast, mil artikli 14 lõike 5 kohaselt kehtestati registreerimise nõue või hakati nõudma tagatisi. Käesoleva määruse asjakohaseid menetlussätteid, mis käsitlevad uurimiste algatamist ja läbiviimist, kohaldatakse käesoleva artikli alusel.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Uurimised algatatakse käesoleva artikli kohaselt komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud isikute taotlusel, kui on olemas piisavalt tõendeid lõikes 1 sätestatud asjaolude kohta. Uurimised algatatakse komisjoni määrusega, millega võib anda tolliasutustele ka korralduse nõuda impordi registreerimist artikli 14 lõike 5 kohaselt või nõuda tagatisi. Komisjoni annab liikmesriikidele teavet, kui huvitatud isik või liikmesriik on esitanud taotluse, milles põhjendatakse uurimise algatamist ja komisjon on lõpetanud oma sellekohase analüüsi või kui komisjon on ise määranud kindlaks, et tuleb algatada uurimine.

Uurimist toimetab komisjon. Komisjoni võivad abistada tolliasutused ning uurimine viiakse lõpule üheksa kuu jooksul.

Kui lõplikult tuvastatud faktid õigustavad meetmete kohaldamisala laiendamist, teeb seda komisjon, toimides kooskõlas artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Laiendamine jõustub kuupäevast, mil artikli 14 lõike 5 kohaselt kehtestati registreerimise nõue või hakati nõudma tagatisi. Käesoleva määruse asjakohaseid menetlussätteid, mis käsitlevad uurimiste algatamist ja läbiviimist, kohaldatakse käesoleva artikli alusel.”;

| b) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud oma analüüsi.” |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Neid vabastusi antakse komisjoni otsustega ning need jäävad kehtima nendes sätestatud ajavahemikuks ja nendes sätestatud tingimustel. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on lõpetanud oma analüüsi.”

| 10) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra. Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra. Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”;

| b) | lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon võib pärast liikmesriikide õigeaegset teavitamist anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.” |
| --- | --- |

b)

lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon võib pärast liikmesriikide õigeaegset teavitamist anda tolliasutustele korralduse võtta impordi registreerimiseks kohaseid meetmeid, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada.”

| 11) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (60) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.
  5.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike meetmete vastuvõtmiseks käesoleva artikli lõike 3 alusel või aegumise läbivaatamise algatamise või mittealgatamise otsustamiseks käesoleva määruse artikli 11 lõike 6 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja ettenähtud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või kui vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.
  6.   Komitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud. Liikmesriigid võivad paluda teavet ja vahetada arvamusi kas komitees või otse komisjoniga.

  (60)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

11)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (60) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 4.

5.   Kui määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 kohaselt kasutatakse kirjalikku menetlust lõplike meetmete vastuvõtmiseks käesoleva artikli lõike 3 alusel või aegumise läbivaatamise algatamise või mittealgatamise otsustamiseks käesoleva määruse artikli 11 lõike 6 alusel, siis lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud komiteeliikmete enamus seda taotleb. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta on toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja määratud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. Kui kasutatakse kirjalikku menetlust muudel juhtudel, kus kavandatava meetme kohta ei ole toimunud arutelu komitees, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui eesistuja ettenähtud tähtaja jooksul eesistuja nii otsustab või kui vähemalt veerand komitee liikmetest seda taotleb.

6.   Komitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud. Liikmesriigid võivad paluda teavet ja vahetada arvamusi kas komitees või otse komisjoniga.

(60)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 12) | Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi ilma teabe andja eriloata avaldada mingisugust käesoleva määruse kohaselt saadud teavet, mille käsitlemist konfidentsiaalsena selle andja on nõudnud. Komisjoni ja liikmesriikide vahel vahetatavat teavet ning liidu või liikmesriikide asutuste sisedokumente ei tohi avalikustada, kui see ei ole käesolevas määruses sätestatud erijuhtudel ette nähtud.”

| 13) | Artikli 20 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklis 9 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.
  5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui peab toimuma täiendav lõplik avalikustamine, võib kehtestada lühema tähtaja.” |
| --- | --- |

13)

Artikli 20 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõplik avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust nõuetekohaselt arvesse võttes nii kiiresti kui võimalik ning tavaliselt hiljemalt üks kuu enne artiklis 9 sätestatud menetluste algatamist. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid ega seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel. Avalikustamine ei piira komisjoni võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.

5.   Märkusi, mis esitatakse pärast lõplikku avalikustamist, võib arvesse võtta ainult juhul, kui need esitatakse komisjoni poolt iga juhtumi kohta eraldi seatava aja jooksul, mille pikkus on vähemalt 10 päeva, kusjuures arvesse võetakse küsimuse kiireloomulisust. Kui peab toimuma täiendav lõplik avalikustamine, võib kehtestada lühema tähtaja.”

| 14) | Artikli 21 lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pooled, kes on toiminud lõike 2 kohaselt, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 25 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamise kuupäevast, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.
  5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele artikli 9 kohaselt esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võtma.
  6.   Isikud, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik otsus tõenäoliselt tehakse, tehakse neile kättesaadavaks. Selline teave tehakse kättesaadavaks niipalju kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.” |
| --- | --- |

14)

Artikli 21 lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„4.   Pooled, kes on toiminud lõike 2 kohaselt, võivad esitada arvamusi mis tahes ajutiste tollimaksude kohaldamise kohta. Arvamused peavad laekuma 25 päeva jooksul alates selliste meetmete kohaldamise kuupäevast, et neid arvesse võetaks, ning arvamused või nende kokkuvõtted tehakse kättesaadavaks teistele isikutele, kellel on õigus arvamustele vastata.

5.   Komisjon tutvub põhjalikult nõuetekohaselt esitatud teabega ja uurib, mil määral see on representatiivne, ning edastab analüüsi tulemused koos oma arvamusega komiteele artikli 9 kohaselt esitatud meetme eelnõu osana. Komisjon peaks komitee esitatud seisukohti määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud tingimuste kohaselt arvesse võtma.

6.   Isikud, kes on toiminud kooskõlas lõikega 2, võivad taotleda, et faktid ja kaalutlused, mille põhjal lõplik otsus tõenäoliselt tehakse, tehakse neile kättesaadavaks. Selline teave tehakse kättesaadavaks niipalju kui võimalik ning see ei piira komisjoni hilisema võimaliku otsuse kohaldamist.”

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 22a
  Aruanne
  1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta, pöörates nõuetekohast tähelepanu konfidentsiaalse teabe kaitsele artikli 19 tähenduses. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, kordusuurimiste, läbivaatamise ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.
  2.   Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimusi.
  3.   Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalikustab komisjon aruande.” |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 22a

Aruanne

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta, pöörates nõuetekohast tähelepanu konfidentsiaalse teabe kaitsele artikli 19 tähenduses. Aruanne hõlmab teavet ajutiste ja lõplike meetmete kohaldamise ja uurimise lõpetamise kohta ilma meetmeid võtmata, kordusuurimiste, läbivaatamise ja kontrollkäikude ning nende organite tegevuse kohta, kes vastutavad järelevalve teostamise eest käesoleva määruse rakendamise ja määrusest tulenevate kohustuste täitmise üle.

2.   Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimusi.

3.   Hiljemalt kuus kuud pärast aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalikustab komisjon aruande.”

---

(15)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(25)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(31)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis 8. märtsil 2011 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega (1) (I kaubandusalane koondõigusakt). |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 8. märtsil 2011 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmismenetlustega (1) (I kaubandusalane koondõigusakt).

| 2. | Euroopa Parlament võttis 14. märtsil 2012 I kaubandusalase koondõigusakti suhtes (2) seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu oma esimese lugemise seisukoha. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlament võttis 14. märtsil 2012 I kaubandusalase koondõigusakti suhtes (2) seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu oma esimese lugemise seisukoha.

| 3. | Kuna märkimisväärne arv ettepanekus sisaldunud teemadest olid ühised II kaubandusalase õigusaktiga, otsustati seetõttu ühtse tulemuse saavutamiseks pidada läbirääkimisi kahe dokumendi üle paralleelselt. |
| --- | --- |

3.

Kuna märkimisväärne arv ettepanekus sisaldunud teemadest olid ühised II kaubandusalase õigusaktiga, otsustati seetõttu ühtse tulemuse saavutamiseks pidada läbirääkimisi kahe dokumendi üle paralleelselt.

| 4. | COREPER võttis 14. novembril 2012 vastu volitused kolmepoolseteks läbirääkimisteks. 5. juunil 2013 toimus viimane mitteametlik kolmepoolne kohtumine, kus lepiti kokku mõlema õigusakti kompromisspakett. Kaubanduspoliitika komitee (asendusliikmed) kiitis 7. juunil 2013 heaks eesistujariigi kompromisspaketi, millega kinnitati kolmepoolsete kohtumiste positiivne tulemus.
  COREPERi teavitati sellest edasiminekust 12. juunil 2013 ja nõukogu 14. juunil 2013 (3). Pärast seda on eesistujariik koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga koostanud asjaomase määruse kõikehõlmava teksti, inkorporeerides kompromisspaketi õigusakti.
  Kaubandusküsimuste töörühm kiitis kõnealuse konsolideeritud teksti heaks 5. juulil 2013 ja Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis selle hääletades heaks 11. juulil 2013. |
| --- | --- |

4.

COREPER võttis 14. novembril 2012 vastu volitused kolmepoolseteks läbirääkimisteks. 5. juunil 2013 toimus viimane mitteametlik kolmepoolne kohtumine, kus lepiti kokku mõlema õigusakti kompromisspakett. Kaubanduspoliitika komitee (asendusliikmed) kiitis 7. juunil 2013 heaks eesistujariigi kompromisspaketi, millega kinnitati kolmepoolsete kohtumiste positiivne tulemus.

COREPERi teavitati sellest edasiminekust 12. juunil 2013 ja nõukogu 14. juunil 2013 (3). Pärast seda on eesistujariik koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga koostanud asjaomase määruse kõikehõlmava teksti, inkorporeerides kompromisspaketi õigusakti.

Kaubandusküsimuste töörühm kiitis kõnealuse konsolideeritud teksti heaks 5. juulil 2013 ja Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis selle hääletades heaks 11. juulil 2013.

| 5. | Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees teatas 11. juulil 2013 COREPERi eesistujale saadetud kirjas (4), et rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis konsolideeritud teksti heaks, märkides, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha nimetatud kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita. |
| --- | --- |

5.

Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees teatas 11. juulil 2013 COREPERi eesistujale saadetud kirjas (4), et rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis konsolideeritud teksti heaks, märkides, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha nimetatud kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita.

| 6. | COREPER kinnitas lõpliku kompromissteksti 18. juulil 2013 (5). |
| --- | --- |

6.

COREPER kinnitas lõpliku kompromissteksti 18. juulil 2013 (5).

| 7. | Sellest lähtuvalt kinnitas nõukogu määruse osas saavutatud poliitilise kokkuleppe 23. septembril 2013 (COREPERi kaudu 18. septembril 2013) (6). |
| --- | --- |

7.

Sellest lähtuvalt kinnitas nõukogu määruse osas saavutatud poliitilise kokkuleppe 23. septembril 2013 (COREPERi kaudu 18. septembril 2013) (6).

| 8. | Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet, võttis nõukogu pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. novembril 2013 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

8.

Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet, võttis nõukogu pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. novembril 2013 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

II.   EESMÄRK

Lissaboni lepingu jõustumine on kaasa toonud märkimisväärsed muutused nii delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vastuvõtmisraamistikus kui ka ühise kaubanduspoliitika juhtimises.

Selles sätestati eelkõige seadusandliku tavamenetluse kohaldamine ELi kaubanduspoliitika kontekstis.

I kaubandusalase koondõigusaktiga muudeti teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi nende menetluste osas, mille puhul nõukogu osales otsuste tegemise protsessis ning mis ei tuginenud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

Selles tehakse ettepanek, et sellised menetlused tuleks muuta kas delegeeritud õigusaktideks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 või rakendusaktideks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291. Seda tuleks teha, kui see on asjakohane, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 sätestatud asjakohaseid menetlusi (8).

Selle tulemusena luuakse määrusega komisjoni rakendamisvolituste teostamiseks tõhusam ja tulemuslikum mehhanism ning tagatakse järjepidevus Lissaboni lepinguga sisseviidud sätetega.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Peamised küsimused hõlmasid I kaubandusalase koondõigusakti ettepanekus sisaldunud dumpinguvastase algmääruse ja tasakaalustavate tollimaksude algmääruse muudatusi (vastavalt määrused (EÜ) nr 1225/2009 ja (EÜ) nr 597/2009):

| — | uurimise üldine aeg; |
| --- | --- |

—

uurimise üldine aeg;

| — | mehhanismi „info +” sisseviimine seal, kus konsultatsioonid on välja jäetud; |
| --- | --- |

—

mehhanismi „info +” sisseviimine seal, kus konsultatsioonid on välja jäetud;

| — | liidu huvide kontroll. |
| --- | --- |

—

liidu huvide kontroll.

I kaubandusalase koondõigusakti paketi muude elementide osas olid peamised muudatusi puudutavad küsimused järgmised:

| — | kirjaliku menetluse kasutamine; |
| --- | --- |

—

kirjaliku menetluse kasutamine;

| — | kiirmenetluse kasutamine; |
| --- | --- |

—

kiirmenetluse kasutamine;

| — | valik nõuandva või uurimismenetluse vahel: nõuandev menetlus säilitatakse ajutiste ja/või ettevalmistavate meetmete puhul ning uurimismenetlus säilitatakse lõplike meetmete jaoks; |
| --- | --- |

—

valik nõuandva või uurimismenetluse vahel: nõuandev menetlus säilitatakse ajutiste ja/või ettevalmistavate meetmete puhul ning uurimismenetlus säilitatakse lõplike meetmete jaoks;

| — | määruste reguleerimisala. |
| --- | --- |

—

määruste reguleerimisala.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist toetas komisjon.

See kompromiss kinnitati poliitilise kokkuleppe vastuvõtmisega nõukogu poolt 23. septembril 2013 (COREPERi kaudu 18. septembril 2013).

Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees märkis oma kirjas COREPERi eesistujale (9), et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha tema kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita.

---

(1)  Dok 7455/11.

(2)  Dok T7-0076/2012.

(3)  Dok 10286/13.

(4)  Dok EXPO-COM-INTA D(2013)35653.

(5)  Dok 12276/13.

(6)  Dok 13357/13.

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(8)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(9)  Dok EXPO-COM-INTA D(2013)35653.

---

| 10.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 360/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 360/49

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 12/2013

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses volituste delegeerimisega ja rakendamisvolituste andmisega teatavate meetmete vastuvõtmiseks

Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013

(2013/C 360 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmes ühise kaubanduspoliitika alusmääruses on sätestatud, et õigusaktid tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ (2). |
| --- | --- |

(1)

Mitmes ühise kaubanduspoliitika alusmääruses on sätestatud, et õigusaktid tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ (2).

| (2) | Vaja on läbi vaadata kõik sellised kehtivad õigusaktid, mida ei kohandatud kontrolliga regulatiivmenetlusega enne Lissaboni lepingu jõustumist, et tagada järjepidevus kõnealuse lepingu sätetega. Teatavatel juhtudel on asjakohane selliseid õigusakte muuta, et anda komisjonile õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. Mõnel juhul on ka asjakohane kohaldada teatavaid menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(2)

Vaja on läbi vaadata kõik sellised kehtivad õigusaktid, mida ei kohandatud kontrolliga regulatiivmenetlusega enne Lissaboni lepingu jõustumist, et tagada järjepidevus kõnealuse lepingu sätetega. Teatavatel juhtudel on asjakohane selliseid õigusakte muuta, et anda komisjonile õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290. Mõnel juhul on ka asjakohane kohaldada teatavaid menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 (3).

| (3) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta järgmisi määrusi:






  — | nõukogu määrus (EMÜ) nr 3030/93 (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta järgmisi määrusi:

—

nõukogu määrus (EMÜ) nr 3030/93 (4),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 517/94 (5), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 517/94 (5),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 953/2003 (6), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 953/2003 (6),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 673/2005 (7), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 673/2005 (7),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1528/2007 (8), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1528/2007 (8),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 55/2008 (9), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 55/2008 (9),

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008 (10). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1340/2008 (10).

| (4) | Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud, |
| --- | --- |

(4)

Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud määrusi muudetakse lisas näidatud viisil.

Artikkel 2

Viiteid käesoleva määruse lisas loetletud määruste sätetele käsitatakse viidetena nendele nii, nagu need on käesoleva määrusega muudetud.

Artikkel 3

Käesolev määrus ei mõjuta käesoleva määruse lisas loetletud määrustes sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. novembri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus ....

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

(4)  Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta (EÜT L 275, 8.11.1993, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ) nr 517/94 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja ühenduse impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete importimise ühiseeskirjade kohta (EÜT L 67, 10.3.1994, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 953/2003 teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta (ELT L 135, 3.6.2003, lk 5).

6

(7)  Nõukogu 25. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 673/2005, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele (ELT L 110, 30.4.2005, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (ELT L 348, 31.12.2007, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ (ELT L 20, 24.1.2008, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1340/2008 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 1).

10

---

LISA

LOETELU MÄÄRUSTEST, MIS KUULUVAD ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA VALDKONDA NING MIDA ON MUUDETUD, ET KOHANDADA NEID VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 290 VÕI EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSE (EL) nr 182/2011 ASJAKOHASTELE SÄTETELE

1.   MÄÄRUS (EMÜ) nr 3030/93

Selleks, et tagada teatavate tekstiiltoodete impordi haldamise süsteemi asjakohane toimimine, peaks määruse (EMÜ) nr 3030/93 puhul komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi kõnealuse määruse lisades, anda täiendavaid võimalusi impordiks, kehtestada või kohandada koguselisi piirnorme ning kehtestada kaitsemeetmed ja järelevalvesüsteem. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Selleks et tagada määruse (EMÜ) nr 3030/93 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Konsultatsioonide korraldamiseks ja algatamiseks on otstarbekas kasutada nõuandemenetlust.

Seetõttu muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 järgmiselt.

| 1) | Viiteid artiklile 17 käsitatakse viidetena artikli 17 lõikele 2. |
| --- | --- |

1)

Viiteid artiklile 17 käsitatakse viidetena artikli 17 lõikele 2.

| 2) | Artikli 2 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte V lisas ettenähtud koguseliste piirnormide määratluse ja tootekategooriate, mille suhtes neid kohaldatakse, kohandamiseks, kui osutub vajalikuks tagada, et kõik järgnevad kombineeritud nomenklatuuri muudatused või kõik otsused nende toodete klassifikatsiooni muutmise kohta ei too kaasa nende koguseliste piirnormide vähendamist.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte V lisas ettenähtud koguseliste piirnormide määratluse ja tootekategooriate, mille suhtes neid kohaldatakse, kohandamiseks, kui osutub vajalikuks tagada, et kõik järgnevad kombineeritud nomenklatuuri muudatused või kõik otsused nende toodete klassifikatsiooni muutmise kohta ei too kaasa nende koguseliste piirnormide vähendamist.”

| 3) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisasid, kohandades nende koguselisi piirnorme käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olukorra heastamiseks, arvestades vajalikul määral vastavates kahepoolsetes lepingutes sisalduvaid tingimusi.
  Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks ebatavaliselt madalate hindadega tekstiiltoodete liitu importimise tõttu kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisasid, kohandades nende koguselisi piirnorme käesoleva artikli lõikes 1 osutatud olukorra heastamiseks, arvestades vajalikul määral vastavates kahepoolsetes lepingutes sisalduvaid tingimusi.

Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks ebatavaliselt madalate hindadega tekstiiltoodete liitu importimise tõttu kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.”

| 4) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõige asendatakse järgmisega:
  „Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte lisade muutmiseks, et anda teatavaks kvoodiaastaks lisaimpordi võimalus, kui eriasjaoludel osutub vajalikuks V lisas nimetatud koguseid ületav ühe või enama tootekategooria lisaimport.
  Kiireloomulistel juhtudel, kui teatavaks kvoodiaastaks täiendavate impordivõimaluste andmisega viivitamine tekitaks ebapiisava impordimahu tõttu kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust. Komisjon teeb otsuse 15 tööpäeva jooksul alates liikmesriigilt taotluse saamisest.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõige asendatakse järgmisega:

„Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte lisade muutmiseks, et anda teatavaks kvoodiaastaks lisaimpordi võimalus, kui eriasjaoludel osutub vajalikuks V lisas nimetatud koguseid ületav ühe või enama tootekategooria lisaimport.

Kiireloomulistel juhtudel, kui teatavaks kvoodiaastaks täiendavate impordivõimaluste andmisega viivitamine tekitaks ebapiisava impordimahu tõttu kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust. Komisjon teeb otsuse 15 tööpäeva jooksul alates liikmesriigilt taotluse saamisest.”;

| b) | eelviimane lõige jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

eelviimane lõige jäetakse välja.

| 5) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 7 punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 7 punkt b jäetakse välja;

| b) | lõige 13 asendatakse järgmisega:
  „13.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte koguseliste piirnormide kehtestamiseks lisade muutmisega käesoleva artikli lõigetes 3 ja 9 sätestatud meetmete kohta.
  Kiireloomulistel juhtudel, kas komisjoni enda algatusel või 10 tööpäeva jooksul pärast seda, kui ta on saanud liikmesriigilt taotluse, milles selgitatakse kiireloomulisuse põhjused, ning kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

b)

lõige 13 asendatakse järgmisega:

„13.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte koguseliste piirnormide kehtestamiseks lisade muutmisega käesoleva artikli lõigetes 3 ja 9 sätestatud meetmete kohta.

Kiireloomulistel juhtudel, kas komisjoni enda algatusel või 10 tööpäeva jooksul pärast seda, kui ta on saanud liikmesriigilt taotluse, milles selgitatakse kiireloomulisuse põhjused, ning kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.”

| 6) | Artikli 13 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon otsustab III lisa muutmisega, kas kehtestada eelnev või järgnev järelevalvesüsteem. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte eelneva järelevalvesüsteemi rakendamise kohta.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 13 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon otsustab III lisa muutmisega, kas kehtestada eelnev või järgnev järelevalvesüsteem. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte eelneva järelevalvesüsteemi rakendamise kohta.”

| 7) | Artikli 15 lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui liit ja tarnijariik ei jõua rahuldavale lahendusele artiklis 16 ettenähtud ajavahemiku jooksul ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et arvata koguselistest piirnormidest maha sama hulga tarnijariigist pärinevaid tooteid.
  Kui komisjon tuvastab, et on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta ja kõrvalehoidmise tõkestamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.
  4.   Kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et kõnealustest riikidest pärinevate toodete kiusisalduse, koguste, kirjelduse või klassifitseerimise kohta on esitatud valeandmeid, võivad liidu asutused kolmandate riikidega sõlmitud protokollide ja teatavate kahepoolsete lepingute sätete kohaselt keelata kõnealuste toodete impordi. Kui ilmneb, et mõne kõnealuse riigi territooriumi on kasutatud muude kui sellest riigist pärinevate toodete ümberlaadimiseks või nende teekonna muutmiseks, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada ka kõnealusest riigist pärinevatele samadele toodetele koguselised piirnormid, kui nende toodete koguselisi piirnorme veel ei kohaldata, või võtta V lisa muutmisega muid asjakohaseid meetmeid käesolevas lõikes osutatud olukorra heastamiseks.
  Kui komisjon tuvastab, et on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta ja kõrvalehoidmise kõrvaldamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.
  5.   Kui on olemas tõendeid WTOsse kuuluvate, kuid V lisas nimetamata kolmandate riikide territooriumi kaasamise kohta, taotleb komisjon asjaomaselt kolmandalt riigilt või asjaomastelt kolmandatelt riikidelt konsultatsioone artiklis 16 ettenähtud korras, et võtta asjakohaseid meetmeid probleemi lahendamiseks. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada asjaomase kolmanda riigi või asjaomaste kolmandate riikide suhtes koguselisi piirnorme või võtta V lisa muutmisega muid asjakohaseid meetmeid lõikes 1 osutatud olukorra heastamiseks.
  Kui kõrvalehoidmise kõrvaldamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 15 lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui liit ja tarnijariik ei jõua rahuldavale lahendusele artiklis 16 ettenähtud ajavahemiku jooksul ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et arvata koguselistest piirnormidest maha sama hulga tarnijariigist pärinevaid tooteid.

Kui komisjon tuvastab, et on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta ja kõrvalehoidmise tõkestamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.

4.   Kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et kõnealustest riikidest pärinevate toodete kiusisalduse, koguste, kirjelduse või klassifitseerimise kohta on esitatud valeandmeid, võivad liidu asutused kolmandate riikidega sõlmitud protokollide ja teatavate kahepoolsete lepingute sätete kohaselt keelata kõnealuste toodete impordi. Kui ilmneb, et mõne kõnealuse riigi territooriumi on kasutatud muude kui sellest riigist pärinevate toodete ümberlaadimiseks või nende teekonna muutmiseks, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada ka kõnealusest riigist pärinevatele samadele toodetele koguselised piirnormid, kui nende toodete koguselisi piirnorme veel ei kohaldata, või võtta V lisa muutmisega muid asjakohaseid meetmeid käesolevas lõikes osutatud olukorra heastamiseks.

Kui komisjon tuvastab, et on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta ja kõrvalehoidmise kõrvaldamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.

5.   Kui on olemas tõendeid WTOsse kuuluvate, kuid V lisas nimetamata kolmandate riikide territooriumi kaasamise kohta, taotleb komisjon asjaomaselt kolmandalt riigilt või asjaomastelt kolmandatelt riikidelt konsultatsioone artiklis 16 ettenähtud korras, et võtta asjakohaseid meetmeid probleemi lahendamiseks. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada asjaomase kolmanda riigi või asjaomaste kolmandate riikide suhtes koguselisi piirnorme või võtta V lisa muutmisega muid asjakohaseid meetmeid lõikes 1 osutatud olukorra heastamiseks.

Kui kõrvalehoidmise kõrvaldamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.”

| 8) | Artikli 16 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  „1.   Komisjon viib pärast liikmesriikidele teabe esitamist läbi käesolevas määruses nimetatud konsultatsioonid järgmiste eeskirjade kohaselt:” |
| --- | --- |

8)

Artikli 16 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

„1.   Komisjon viib pärast liikmesriikidele teabe esitamist läbi käesolevas määruses nimetatud konsultatsioonid järgmiste eeskirjade kohaselt:”

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 16a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusaktide käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 6, artikli 6 lõikes 2, artiklis 8, artikli 10 lõikes 13, artikli 13 lõikes 3, artikli 15 lõigetes 3, 4 ja 5 ja artiklis 19 ning käesoleva määruse IV lisa artikli 4 lõikes 3 ning VII lisa artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (1). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad käesoleva määruse artikli 2 lõikes 6, artikli 6 lõikes 2, artiklis 8, artikli 10 lõikes 13, artikli 13 lõikes 3, artikli 15 lõigetes 3, 4 ja 5 ja artiklis 19 ning käesoleva määruse IV lisa artikli 4 lõikes 3 ning VII lisa artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Käesoleva määruse artikli 2 lõike 6, artikli 8, artikli 10 lõike 13, artikli 13 lõike 3, artikli 15 lõigete 3, 4 ja 5 ja artikli 19 ning käesoleva määruse IV lisa artikli 4 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
  6.   Käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 ja käesoleva määruse VII lisa artikli 2 ning artikli 3 lõigete 1 ja 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.
  Artikkel 16b
  Kiirmenetlus
  1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite esitada vastuväite kooskõlas artikli 16a lõikes 5 või 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.” |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 16a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusaktide käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Käesoleva määruse artikli 2 lõikes 6, artikli 6 lõikes 2, artiklis 8, artikli 10 lõikes 13, artikli 13 lõikes 3, artikli 15 lõigetes 3, 4 ja 5 ja artiklis 19 ning käesoleva määruse IV lisa artikli 4 lõikes 3 ning VII lisa artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (1). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad käesoleva määruse artikli 2 lõikes 6, artikli 6 lõikes 2, artiklis 8, artikli 10 lõikes 13, artikli 13 lõikes 3, artikli 15 lõigetes 3, 4 ja 5 ja artiklis 19 ning käesoleva määruse IV lisa artikli 4 lõikes 3 ning VII lisa artiklis 2 ja artikli 3 lõigetes 1 ja 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Käesoleva määruse artikli 2 lõike 6, artikli 8, artikli 10 lõike 13, artikli 13 lõike 3, artikli 15 lõigete 3, 4 ja 5 ja artikli 19 ning käesoleva määruse IV lisa artikli 4 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 ja käesoleva määruse VII lisa artikli 2 ning artikli 3 lõigete 1 ja 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

Artikkel 16b

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite esitada vastuväite kooskõlas artikli 16a lõikes 5 või 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.”

| 10) | Artiklis 17 asendatakse pealkiri ning lõiked 1 ja 2 järgmisega:
  „Artikkel 17
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 (2) artikli 25 alusel loodud tekstiilikomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (3) tähenduses.
  1a.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (2)  Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ) nr 517/94 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja ühenduse impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete importimise ühiseeskirjade kohta (EÜT L 67, 10.3.1994, lk 1)."


  (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

10)

Artiklis 17 asendatakse pealkiri ning lõiked 1 ja 2 järgmisega:

„Artikkel 17

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 (2) artikli 25 alusel loodud tekstiilikomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (3) tähenduses.

1a.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(2)  Nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrus (EÜ) nr 517/94 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja ühenduse impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete importimise ühiseeskirjade kohta (EÜT L 67, 10.3.1994, lk 1)."

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 11) | Artikkel 17a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17a
  Tekstiilikomitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud.” |
| --- | --- |

11)

Artikkel 17a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17a

Tekstiilikomitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud.”

| 12) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse asjaomaste lisade muutmiseks vajaduse korral, et võtta arvesse kolmandate riikidega sõlmitud lepingute, protokollide või kokkulepete sõlmimist, muutmist või lõppemist või liidu statistikaeeskirjade, tollikorralduse või impordi ühiseeskirjade muudatusi.” |
| --- | --- |

12)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse asjaomaste lisade muutmiseks vajaduse korral, et võtta arvesse kolmandate riikidega sõlmitud lepingute, protokollide või kokkulepete sõlmimist, muutmist või lõppemist või liidu statistikaeeskirjade, tollikorralduse või impordi ühiseeskirjade muudatusi.”

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 19a
  Aruanne
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (4) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (4)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 19a

Aruanne

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (4) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(4)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

| 14) | IV lisa artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui tehakse kindlaks, et käesoleva määruse sätteid on rikutud, on komisjonil pärast asjaomase tarnijariigi või asjaomaste tarnijariikidega kokkuleppele jõudmist õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et teha käesoleva määruse asjaomastes lisades muudatusi, mis on vajalikud selliste rikkumiste kordumise vältimiseks.
  Kui käesoleva määruse rikkumise vastaste meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

14)

IV lisa artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui tehakse kindlaks, et käesoleva määruse sätteid on rikutud, on komisjonil pärast asjaomase tarnijariigi või asjaomaste tarnijariikidega kokkuleppele jõudmist õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et teha käesoleva määruse asjaomastes lisades muudatusi, mis on vajalikud selliste rikkumiste kordumise vältimiseks.

Kui käesoleva määruse rikkumise vastaste meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.”

| 15) | VII lisas asendatakse artikkel 2 järgmisega:
  „Artikkel 2

  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, millega kohaldatakse käesoleva lisaga reguleerimata reimpordi suhtes koguselisi eripiirnorme, kui asjaomaste toodete suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 2 ettenähtud koguselisi piirnorme.
  Kui välistöötlemise alla kuuluvate kaupade reimpordi vastaste meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

15)

VII lisas asendatakse artikkel 2 järgmisega:

„Artikkel 2

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, millega kohaldatakse käesoleva lisaga reguleerimata reimpordi suhtes koguselisi eripiirnorme, kui asjaomaste toodete suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklis 2 ettenähtud koguselisi piirnorme.

Kui välistöötlemise alla kuuluvate kaupade reimpordi vastaste meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.”

| 16) | VII lisa artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, mille alusel saavad toimuda kategooriate vahelised ülekanded, koguseliste eripiirnormide eelnev kasutamine või ülekandmine teise aastasse.
  Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, takistades välistöötlemisega seotud kauplemist, võttes arvesse õiguslikku nõuet teha selliseid ülekandeid ühelt aastalt järgmisele, ning sellist kahju oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.”; |
| --- | --- | --- |

16)

VII lisa artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, mille alusel saavad toimuda kategooriate vahelised ülekanded, koguseliste eripiirnormide eelnev kasutamine või ülekandmine teise aastasse.

Kui meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, takistades välistöötlemisega seotud kauplemist, võttes arvesse õiguslikku nõuet teha selliseid ülekandeid ühelt aastalt järgmisele, ning sellist kahju oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada koguselisi eripiirnorme, kui tekib vajadus lisaimpordi järele.
  Kui tekib vajadus lisaimpordi järele ja koguseliste eripiirnormide kohandamisega viivitamine tekitaks nimetatud lisaimpordile juurdepääsu takistamisega kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada koguselisi eripiirnorme, kui tekib vajadus lisaimpordi järele.

Kui tekib vajadus lisaimpordi järele ja koguseliste eripiirnormide kohandamisega viivitamine tekitaks nimetatud lisaimpordile juurdepääsu takistamisega kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes käesoleva määruse artiklis 16b sätestatud menetlust.”

2.   MÄÄRUS (EÜ) nr 517/94

Selleks, et tagada teatavate kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega või muude liidu impordi erieeskirjadega hõlmamata tekstiiltoodete impordi haldamise süsteemi asjakohane toimimine, peaks määruse (EMÜ) nr 517/94 puhul komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta kõnealuse määruse lisasid, importimise korda ning kohaldada kaitse- ja järelevalvemeetmeid vastavalt käesolevale määrusele. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 517/94 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Järelevalvemeetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades nimetatud meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 517/94 järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva määruse V lisas osutatud tekstiiltooteid, mis on pärit selles lisas nimetatud riikidest, võib liitu importida tingimusel, et komisjon on kindlaks määranud iga-aastase koguselise piirnormi. Koguseline piirnorm põhineb eelnevatel kaubavoogudel või, kui see teave ei ole kättesaadav, nõuetekohaselt põhjendatud hinnangutel selliste kaubavoogude kohta. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse asjaomaste lisade muutmiseks, et sellised iga-aastased koguselised piirnormid kindlaks määrata.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva määruse V lisas osutatud tekstiiltooteid, mis on pärit selles lisas nimetatud riikidest, võib liitu importida tingimusel, et komisjon on kindlaks määranud iga-aastase koguselise piirnormi. Koguseline piirnorm põhineb eelnevatel kaubavoogudel või, kui see teave ei ole kättesaadav, nõuetekohaselt põhjendatud hinnangutel selliste kaubavoogude kohta. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse asjaomaste lisade muutmiseks, et sellised iga-aastased koguselised piirnormid kindlaks määrata.”

| 2) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  1.   Artiklis 25 osutatud komitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud.
  2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse III–VII lisa kohandamiseks vajalike meetmete võtmiseks, kui tuvastatakse probleemid, mis takistavad nende lisade tõhusat rakendamist.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Artiklis 25 osutatud komitee võib arutada kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse III–VII lisa kohandamiseks vajalike meetmete võtmiseks, kui tuvastatakse probleemid, mis takistavad nende lisade tõhusat rakendamist.”

| 3) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui komisjon leiab, et on olemas piisavalt tõendeid artiklis 1 osutatud toodete imporditingimuste uurimise alustamiseks, algatab komisjon uurimise. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse kindlaks teinud.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui komisjon leiab, et on olemas piisavalt tõendeid artiklis 1 osutatud toodete imporditingimuste uurimise alustamiseks, algatab komisjon uurimise. Komisjon annab liikmesriikidele teavet, kui ta on nimetatud uurimise algatamise vajaduse kindlaks teinud.”;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Lisaks artikli 6 kohaselt saadud teabele muretseb komisjon kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Lisaks artikli 6 kohaselt saadud teabele muretseb komisjon kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet.”

| 4) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui komisjon leiab, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole tarvis, otsustab ta artikli 25 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt uurimise lõpetada, esitades peamised uurimistulemused.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui komisjon leiab, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole tarvis, otsustab ta artikli 25 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt uurimise lõpetada, esitades peamised uurimistulemused.”

| 5) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | otsustada rakendada teatava impordi suhtes liidu tagasiulatuvat järelevalvet vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

otsustada rakendada teatava impordi suhtes liidu tagasiulatuvat järelevalvet vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele;

| b) | otsustada kõnealuse impordi suundumuste jälgimiseks muuta teatava impordi puhul kohustuslikuks liidu eelnev järelevalve vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele.”; |
| --- | --- |

b)

otsustada kõnealuse impordi suundumuste jälgimiseks muuta teatava impordi puhul kohustuslikuks liidu eelnev järelevalve vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele.”;

| b) | lõike 2 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | otsustada rakendada teatava impordi suhtes liidu tagasiulatuvat järelevalvet vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

otsustada rakendada teatava impordi suhtes liidu tagasiulatuvat järelevalvet vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele;

| b) | otsustada kõnealuse impordi suundumuste jälgimiseks muuta teatava impordi puhul kohustuslikuks liidu eelnev järelevalve vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele.” |
| --- | --- |

b)

otsustada kõnealuse impordi suundumuste jälgimiseks muuta teatava impordi puhul kohustuslikuks liidu eelnev järelevalve vastavalt artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusele.”

| 6) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete kohta, et muuta asjaomase toote impordieeskirju, sealhulgas käesoleva määruse lisade muutmisega.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete kohta, et muuta asjaomase toote impordieeskirju, sealhulgas käesoleva määruse lisade muutmisega.”

| 7) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Kiireloomulistel juhtudel, kui meetmete puudumine põhjustaks pöördumatut kahju liidu tootmisharule ja kui komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel leiab, et artikli 12 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, ning näeb vajadust kehtestada koguselised piirnormid või eelnevad või tagasiulatuvad järelevalvemeetmed mõne käesoleva määruse I lisas nimetatud tooteliigi suhtes, mille osas koguselised piirnormid puuduvad, ning seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse artiklis 25b sätestatud menetlust artikli 12 lõigetes 1 ja 2 osutatud delegeeritud õigusaktide suhtes, et muuta kõnealuse toote impordieeskirju, sealhulgas käesoleva määruse lisade muutmise kaudu.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Kiireloomulistel juhtudel, kui meetmete puudumine põhjustaks pöördumatut kahju liidu tootmisharule ja kui komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel leiab, et artikli 12 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, ning näeb vajadust kehtestada koguselised piirnormid või eelnevad või tagasiulatuvad järelevalvemeetmed mõne käesoleva määruse I lisas nimetatud tooteliigi suhtes, mille osas koguselised piirnormid puuduvad, ning seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse artiklis 25b sätestatud menetlust artikli 12 lõigetes 1 ja 2 osutatud delegeeritud õigusaktide suhtes, et muuta kõnealuse toote impordieeskirju, sealhulgas käesoleva määruse lisade muutmise kaudu.”

| 8) | Lõike 15 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Kui on tõenäoline, et võib tekkida artikli 12 lõikes 2 osutatud olukord, võib komisjon artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetluse kohaselt liikmesriigi taotlusel või omal algatusel:” |
| --- | --- |

8)

Lõike 15 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Kui on tõenäoline, et võib tekkida artikli 12 lõikes 2 osutatud olukord, võib komisjon artikli 25 lõikes 1a osutatud nõuandemenetluse kohaselt liikmesriigi taotlusel või omal algatusel:”

| 9) | Artikli 16 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Need meetmed võetakse vastu kooskõlas asjakohase menetlusega, mida kohaldatakse artiklite 10, 11 ja 12 alusel vastuvõetavate meetmete suhtes.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 16 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Need meetmed võetakse vastu kooskõlas asjakohase menetlusega, mida kohaldatakse artiklite 10, 11 ja 12 alusel vastuvõetavate meetmete suhtes.”

| 10) | Artikli 25 lõiked 1, 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 25
  1.   Komisjoni abistab tekstiilikomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (5) tähenduses.
  1a.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”" |
| --- | --- |

10)

Artikli 25 lõiked 1, 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

1.   Komisjoni abistab tekstiilikomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (5) tähenduses.

1a.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”"

| 11) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 25a
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ning artiklites 13 ja 28 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (6). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ning artiklites 13 ja 28 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 5 lõike 2 ning artiklite 13 ja 28 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
  6.   Artikli 3 lõike 3 ja artikli 12 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.
  Artikkel 25b
  1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 25a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlamendi või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.” |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 25a

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ning artiklites 13 ja 28 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (6). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ning artiklites 13 ja 28 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 5 lõike 2 ning artiklite 13 ja 28 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Artikli 3 lõike 3 ja artikli 12 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.

Artikkel 25b

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 25a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlamendi või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 26a
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (7) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (7)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 26a

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (7) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(7)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

| 13) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte asjaomaste lisade muutmiseks vajaduse korral, et võtta arvesse kolmandate riikidega sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimist, muutmist või lõppemist või liidu statistikaeeskirjade, tollikorralduse või impordi ühiseeskirjade muudatusi.” |
| --- | --- |

13)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 25a vastu delegeeritud õigusakte asjaomaste lisade muutmiseks vajaduse korral, et võtta arvesse kolmandate riikidega sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimist, muutmist või lõppemist või liidu statistikaeeskirjade, tollikorralduse või impordi ühiseeskirjade muudatusi.”

3.   MÄÄRUS (EÜ) nr 953/2003

Selleks, et lisada tooteid selle määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete loetellu, peaks määruse (EÜ) nr 953/2003 puhul komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi kõnealuse määruse lisades. On eriti tähtis, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 953/2003 järgmiselt.

| 1) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 jäetakse välja |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 jäetakse välja

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui komisjon teeb kindlaks toote vastavuse käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikli 5 lõikega 5 vastu delegeeritud õigusakte, et lisada toode lähima järgmise ajakohastamise käigus I lisasse. Komisjon teeb oma otsuse taotlejale teatavaks 15 päeva jooksul otsuse vastuvõtmisest.
  Kui toote I lisasse lisamisega viivitamine tekitaks viivituse reageerimisel kiireloomulistele vajadusele saada arenguriigis juurdepääsu taskukohastele hädavajalikele ravimitele ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 5a sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui komisjon teeb kindlaks toote vastavuse käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikli 5 lõikega 5 vastu delegeeritud õigusakte, et lisada toode lähima järgmise ajakohastamise käigus I lisasse. Komisjon teeb oma otsuse taotlejale teatavaks 15 päeva jooksul otsuse vastuvõtmisest.

Kui toote I lisasse lisamisega viivitamine tekitaks viivituse reageerimisel kiireloomulistele vajadusele saada arenguriigis juurdepääsu taskukohastele hädavajalikele ravimitele ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 5a sätestatud menetlust.”

| c) | lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikli 5 lõikega 6 vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral kohandada II, III ja IV lisa, et läbi vaadata käesoleva määruse alla kuuluvate haiguste ja sihtriikide loendid ning ka mitmetasandilise hinnasüsteemiga toodete eristamise kord, pidades silmas selle kohaldamisel saadud kogemusi, või võtta vastumeetmeid tervishoiukriisi korral.” |
| --- | --- |

c)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikli 5 lõikega 6 vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral kohandada II, III ja IV lisa, et läbi vaadata käesoleva määruse alla kuuluvate haiguste ja sihtriikide loendid ning ka mitmetasandilise hinnasüsteemiga toodete eristamise kord, pidades silmas selle kohaldamisel saadud kogemusi, või võtta vastumeetmeid tervishoiukriisi korral.”

| 2) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (8). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 4 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
  6.   Artikli 4 lõike 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (8). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 4 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Artikli 4 lõike 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 5 lõigetes 5 ja 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 5 lõigetes 5 ja 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.”

| 4) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aru mitmetasandiliste hindadega eksporditud kogustest, sealhulgas tootja ning sihtriigi valitsuse vahel sõlmitud partnerluslepingu raames eksporditud mahtudest. Aruandes käsitletakse riikide ja haiguste loetelu ning artikli 3 rakendamise üldisi kriteeriume.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aru mitmetasandiliste hindadega eksporditud kogustest, sealhulgas tootja ning sihtriigi valitsuse vahel sõlmitud partnerluslepingu raames eksporditud mahtudest. Aruandes käsitletakse riikide ja haiguste loetelu ning artikli 3 rakendamise üldisi kriteeriume.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks käesoleva määruse täitmisega seotud küsimusi.
  4.   Komisjon avaldab aruande hiljemalt kuus kuud pärast Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamise kuupäeva.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Euroopa Parlament võib ühe kuu jooksul alates komisjoni aruande esitamisest kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni ad hoc koosolekule, et komisjon tutvustaks ja selgitaks käesoleva määruse täitmisega seotud küsimusi.

4.   Komisjon avaldab aruande hiljemalt kuus kuud pärast Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamise kuupäeva.”

4.   MÄÄRUS (EÜ) nr 673/2005

Vajalike kohanduste tegemiseks määrusega (EÜ) nr 673/2005 ettenähtud meetmetes peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta täiendava tollimaksu määra või määruse (EÜ) nr 673/2005 I ja II lisa nimekirju kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 673/2005 järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 4 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli kohaste kohanduste ja muudatuste tegemiseks.
  Kui teave Ameerika Ühendriikide tehtud väljamaksete suuruse kohta avaldatakse aasta lõpus, mistõttu ei ole võimalik järgida WTO ja õigusaktides sätestatud tähtaegu vastavalt artiklis 4 sätestatud menetlusele, ning kui lisasse tehtavate kohanduste ja muudatuste korral tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 4a sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 4 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli kohaste kohanduste ja muudatuste tegemiseks.

Kui teave Ameerika Ühendriikide tehtud väljamaksete suuruse kohta avaldatakse aasta lõpus, mistõttu ei ole võimalik järgida WTO ja õigusaktides sätestatud tähtaegu vastavalt artiklis 4 sätestatud menetlusele, ning kui lisasse tehtavate kohanduste ja muudatuste korral tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 4a sätestatud menetlust.”

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (9). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 3 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (9). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 3 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 4a
  1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 4 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4a

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 4 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide.”

5.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1528/2007

Tehniliste kohanduste tegemiseks teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatavasse korda peaks määruse (EÜ) nr 1528/2007 puhul komisjonil olema õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha kõnealuse määruse I lisas muudatusi, eesmärgiga lisada või eemaldada piirkondi või riike, ning teha tehnilisi muudatusi II lisas, mis on vajalikud selle lisa kohaldamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1528/2007 järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon muudab vastavalt artiklile 24a delegeeritud õigusaktidega I lisa, lisades sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on viinud lõpule läbirääkimised, mida peeti selleks, et sõlmida liidu ja selle piirkonna või riigi vahel leping, mis vastab vähemalt 1994. aasta GATTi XXIV artiklis esitatud nõuetele.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon muudab vastavalt artiklile 24a delegeeritud õigusaktidega I lisa, lisades sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad ja riigid, kes on viinud lõpule läbirääkimised, mida peeti selleks, et sõlmida liidu ja selle piirkonna või riigi vahel leping, mis vastab vähemalt 1994. aasta GATTi XXIV artiklis esitatud nõuetele.”;

| b) | lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „3.   Sellised riigid või piirkonnad on käesoleva määruse I lisa loendis niikaua, kui komisjon võtab vastavalt artiklile 24a vastu I lisa muutva delegeeritud õigusakti ja jätab sellest lisast välja kõnealuse piirkonna või riigi, eelkõige juhul, kui:”. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„3.   Sellised riigid või piirkonnad on käesoleva määruse I lisa loendis niikaua, kui komisjon võtab vastavalt artiklile 24a vastu I lisa muutva delegeeritud õigusakti ja jätab sellest lisast välja kõnealuse piirkonna või riigi, eelkõige juhul, kui:”.

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (10) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee.

  (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).”;" |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 (10) artikli 184 alusel loodud tolliseadustiku komitee.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).”;"

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste muudatuste tegemiseks II lisas, et vajaduse korral võtta arvesse muudatusi teistes liidu tollialastes õigusaktides.
  5.   Käesoleva määruse II lisa haldamiseks võib vastu võtta otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 450/2008 artiklites 183 ja 184 osutatud korrale.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste muudatuste tegemiseks II lisas, et vajaduse korral võtta arvesse muudatusi teistes liidu tollialastes õigusaktides.

5.   Käesoleva määruse II lisa haldamiseks võib vastu võtta otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 450/2008 artiklites 183 ja 184 osutatud korrale.”

| 3) | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23
  Kohandamine tehnika arenguga
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste muudatuste tegemiseks artiklis 5 ja artiklites 8–22, kui see on käesoleva määruse I lisas loetletud piirkondade või riikidega ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud või ajutiseks kohaldamiseks allkirjastatud lepingute ja käesoleva määruse vaheliste erinevuste tõttu vajalik.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Kohandamine tehnika arenguga

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste muudatuste tegemiseks artiklis 5 ja artiklites 8–22, kui see on käesoleva määruse I lisas loetletud piirkondade või riikidega ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud või ajutiseks kohaldamiseks allkirjastatud lepingute ja käesoleva määruse vaheliste erinevuste tõttu vajalik.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 24a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõikes 4 ning artiklis 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (11). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3 artikli 4 lõikes 4 ning artiklis 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 4 lõike 4 ja artikli 23 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
  6.   Artikli 2 lõigete 2 ja 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 24a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõikes 4 ning artiklis 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (11). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3 artikli 4 lõikes 4 ning artiklis 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 4 lõike 4 ja artikli 23 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Artikli 2 lõigete 2 ja 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega nelja kuu võrra.”

6.   MÄÄRUS (EÜ) nr 55/2008

Määruse (EÜ) nr 55/2008 puhul peaks komisjonil olema kõnealuse määruse kohandamiseks õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha tollikoodide muutustest või Moldovaga lepingute sõlmimisest tulenevaid vajalikke kohandusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 55/2008 järgmiselt.

| 1) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Volituste andmine
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 8a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse sätete muutmiseks ja kohandamiseks järgmistel põhjustel:






  a) | kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muudatused; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Volituste andmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 8a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse sätete muutmiseks ja kohandamiseks järgmistel põhjustel:

a)

kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muudatused;

| b) | muude lepingute sõlmimine liidu ja Moldova vahel, niivõrd kui muutmine ja kohandamine puudutab käesoleva määruse lisasid.” |
| --- | --- |

b)

muude lepingute sõlmimine liidu ja Moldova vahel, niivõrd kui muutmine ja kohandamine puudutab käesoleva määruse lisasid.”

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (12). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (12). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 12a
  Aruanne
  Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (13) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

  (13)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”" |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Aruanne

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (13) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

(13)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).”"

7.   MÄÄRUS (EÜ) nr 1340/2008

Selleks et võimaldada teatavate piirnormide tõhusat haldamist, peaks määruse (EÜ) nr 1340/2008 puhul olema komisjonil õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi kõnealuse määruse V lisas. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1340/2008 järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui liit ja Kasahstani Vabariik ei leia rahuldavat lahendust ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et arvata koguselistest piirnormidest maha sama hulk Kasahstani Vabariigist pärinevaid tooteid ning muuta vastavalt käesoleva määruse V lisa.
  Kui kõrvalehoidmise selgetele tõenditele piisavalt otstarbeka reageerimisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui liit ja Kasahstani Vabariik ei leia rahuldavat lahendust ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et arvata koguselistest piirnormidest maha sama hulk Kasahstani Vabariigist pärinevaid tooteid ning muuta vastavalt käesoleva määruse V lisa.

Kui kõrvalehoidmise selgetele tõenditele piisavalt otstarbeka reageerimisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.”

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 16a
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 5 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (14). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
  Artikkel 16b
  1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
  2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 16a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu on teatanud oma otsusest esitada vastuväide.” |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 16a

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 5 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (14). Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 16b

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväidet. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväite kooskõlas artikli 16a lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu on teatanud oma otsusest esitada vastuväide.”

---

(1)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(6)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(8)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(9)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(11)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(12)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(14)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis 15. juunil 2011 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega teatavate meetmete vastuvõtmiseks (1) (II kaubandusalane koondõigusakt). |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 15. juunil 2011 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega teatavate meetmete vastuvõtmiseks (1) (II kaubandusalane koondõigusakt).

| 2. | Euroopa Parlament võttis 22. novembril 2012 II kaubandusalase koondõigusakti suhtes (2) seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu oma esimese lugemise seisukoha. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlament võttis 22. novembril 2012 II kaubandusalase koondõigusakti suhtes (2) seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu oma esimese lugemise seisukoha.

| 3. | Kuna märkimisväärne arv ettepanekus sisaldunud teemadest olid ühised I kaubandusalase õigusaktiga, otsustati seetõttu ühtse tulemuse saavutamiseks pidada läbirääkimisi kahe dokumendi üle paralleelselt. |
| --- | --- |

3.

Kuna märkimisväärne arv ettepanekus sisaldunud teemadest olid ühised I kaubandusalase õigusaktiga, otsustati seetõttu ühtse tulemuse saavutamiseks pidada läbirääkimisi kahe dokumendi üle paralleelselt.

| 4. | COREPER võttis 20. veebruaril 2013 vastu volitused kolmepoolseteks läbirääkimisteks. 5. juunil 2013 toimus viimane mitteametlik kolmepoolne kohtumine, kus lepiti kokku mõlema õigusakti kompromisspakett. Kaubanduspoliitika komitee (asendusliikmed) kiitis 7. juunil 2013 heaks eesistujariigi kompromisspaketi, millega kinnitati kolmepoolsete kohtumiste positiivne tulemus.
  COREPERi teavitati sellest edasiminekust 12. juunil 2013 ja nõukogu 14. juunil 2013 (3). Pärast seda on eesistujariik koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga koostanud asjaomase määruse kõikehõlmava teksti, inkorporeerides kompromisspaketi õigusakti.
  Kaubandusküsimuste töörühm kiitis kõnealuse konsolideeritud teksti heaks 5. juulil 2013 ja Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis selle hääletades heaks 11. juulil 2013. |
| --- | --- |

4.

COREPER võttis 20. veebruaril 2013 vastu volitused kolmepoolseteks läbirääkimisteks. 5. juunil 2013 toimus viimane mitteametlik kolmepoolne kohtumine, kus lepiti kokku mõlema õigusakti kompromisspakett. Kaubanduspoliitika komitee (asendusliikmed) kiitis 7. juunil 2013 heaks eesistujariigi kompromisspaketi, millega kinnitati kolmepoolsete kohtumiste positiivne tulemus.

COREPERi teavitati sellest edasiminekust 12. juunil 2013 ja nõukogu 14. juunil 2013 (3). Pärast seda on eesistujariik koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga koostanud asjaomase määruse kõikehõlmava teksti, inkorporeerides kompromisspaketi õigusakti.

Kaubandusküsimuste töörühm kiitis kõnealuse konsolideeritud teksti heaks 5. juulil 2013 ja Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis selle hääletades heaks 11. juulil 2013.

| 5. | Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees teatas 11. juulil 2013 COREPERi eesistujale saadetud kirjas (4), et rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis konsolideeritud teksti heaks, märkides, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha nimetatud kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita. |
| --- | --- |

5.

Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees teatas 11. juulil 2013 COREPERi eesistujale saadetud kirjas (4), et rahvusvahelise kaubanduse komisjon kiitis konsolideeritud teksti heaks, märkides, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha nimetatud kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita.

| 6. | COREPER kinnitas lõpliku kompromissteksti 18. juulil 2013 (5). |
| --- | --- |

6.

COREPER kinnitas lõpliku kompromissteksti 18. juulil 2013 (5).

| 7. | Sellest lähtuvalt kinnitas nõukogu määruse osas saavutatud poliitilise kokkuleppe 23. septembril 2013 (COREPERi kaudu 18. septembril 2013) (6). |
| --- | --- |

7.

Sellest lähtuvalt kinnitas nõukogu määruse osas saavutatud poliitilise kokkuleppe 23. septembril 2013 (COREPERi kaudu 18. septembril 2013) (6).

| 8. | Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet, võttis nõukogu pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. novembril 2013 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

8.

Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet, võttis nõukogu pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. novembril 2013 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

II.   EESMÄRK

Lissaboni lepingu jõustumine on kaasa toonud märkimisväärsed muutused nii delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vastuvõtmisraamistikus kui ka ühise kaubanduspoliitika juhtimises.

Selles sätestati eelkõige seadusandliku tavamenetluse kohaldamine ELi kaubanduspoliitika kontekstis.

Võrreldes I kaubandusalase koondõigusaktiga, muudetakse II kaubandusalase koondõigusaktiga kõiki kaubanduspoliitika valdkonna õigusaktides esinevaid järelejäänud otsustamismenetlusi, kui see on asjakohane, eesmärgiga anda komisjonile delegeeritud volitused kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.

Mõnel juhul on ka asjakohane kohaldada teatavaid menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 (7).

Selle tulemusena luuakse määrusega komisjoni delegeeritud volituste teostamiseks tõhusam ja tulemuslikum mehhanism ning tagatakse järjepidevus Lissaboni lepinguga sisseviidud sätetega.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Peamised muutmist vajanud küsimused olid:

| — | kiirmenetluse kasutamine; |
| --- | --- |

—

kiirmenetluse kasutamine;

| — | lisade kohandamine; |
| --- | --- |

—

lisade kohandamine;

| — | määruste reguleerimisala; |
| --- | --- |

—

määruste reguleerimisala;

| — | delegeeritud õigusaktide kehtivusaeg ja uuendamine; |
| --- | --- |

—

delegeeritud õigusaktide kehtivusaeg ja uuendamine;

| — | delegeeritud õigusaktile vastuväite esitamiseks ettenähtud ajavahemik; |
| --- | --- |

—

delegeeritud õigusaktile vastuväite esitamiseks ettenähtud ajavahemik;

| — | delegeeritud volituste üleandmine teatavate kaitsemeetmete vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

—

delegeeritud volituste üleandmine teatavate kaitsemeetmete vastuvõtmiseks.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist toetas komisjon. See kompromiss kinnitati poliitilise kokkuleppe vastuvõtmisega nõukogu poolt

23. septembril 2013 (COREPERi kaudu 18. septembril 2013).

Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimees märkis oma kirjas COREPERi eesistujale (8), et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha tema kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli muudatusteta parlamendi teisel lugemisel heaks kiita.

---

(1)  11762/11.

(2)  T7-0447/2012.

(3)  10286/13.

(4)  EXPO-COM-INTA D(2013)35655.

(5)  12276/13.

(6)  13357/13.

(7)  ELT L 55, 28.3.2011, lk 13.

(8)  EXPO-COM-INTA D(2013)35655.

---

| 10.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 360/66 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 360/66

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 13/2013

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist

Nõukogu poolt vastu võetud 15. novembril 2013

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/C 360 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (3) on kehtestatud sätted, mis käsitlevad sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamist, kasutamist ja katsetamist. Seda on mitmel korral märkimisväärselt muudetud. Suurema selguse tagamiseks tuleks selle peamisi sätteid seetõttu lihtsustada ja ümber struktureerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (3) on kehtestatud sätted, mis käsitlevad sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamist, kasutamist ja katsetamist. Seda on mitmel korral märkimisväärselt muudetud. Suurema selguse tagamiseks tuleks selle peamisi sätteid seetõttu lihtsustada ja ümber struktureerida.

| (2) | Kogemus on näidanud, et sõidumeerikute süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks tuleks täiustada teatavaid tehnilisi elemente ja kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

Kogemus on näidanud, et sõidumeerikute süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks tuleks täiustada teatavaid tehnilisi elemente ja kontrollimenetlusi.

| (3) | Teatavatele sõidukitele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (4) sätete kohaldamisest. Sidususe tagamiseks peaks olema samuti võimalik arvata kõnealused sõidukid välja käesoleva määruse reguleerimisalast. |
| --- | --- |

(3)

Teatavatele sõidukitele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (4) sätete kohaldamisest. Sidususe tagamiseks peaks olema samuti võimalik arvata kõnealused sõidukid välja käesoleva määruse reguleerimisalast.

| (4) | Sõidumeerikud tuleks paigaldada sõidukitesse, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 561/2006. Teatavad sõidukid tuleks kõnealuse määruse reguleerimisalast välja arvata et võimaldada teatavat paindlikkust, nimelt kuni 7,5-tonnise täismassiga sõidukid, mida kasutatakse selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma tööga, ning mida kasutatakse ettevõtte asukohast 100 km raadiuses, tingimusel et selliste sõidukite juhtimine ei ole juhi põhitegevus. Määruses (EÜ) nr 561/2006 sätestatud asjaomaste erandite vahel sidususe tagamiseks ja veoettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks, järgides samal ajal kõnealuses määruses kehtestatud eesmärke, tuleks vaadata läbi neis erandites sätestatud teatavad maksimaalsed lubatud vahemaad. |
| --- | --- |

(4)

Sõidumeerikud tuleks paigaldada sõidukitesse, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 561/2006. Teatavad sõidukid tuleks kõnealuse määruse reguleerimisalast välja arvata et võimaldada teatavat paindlikkust, nimelt kuni 7,5-tonnise täismassiga sõidukid, mida kasutatakse selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma tööga, ning mida kasutatakse ettevõtte asukohast 100 km raadiuses, tingimusel et selliste sõidukite juhtimine ei ole juhi põhitegevus. Määruses (EÜ) nr 561/2006 sätestatud asjaomaste erandite vahel sidususe tagamiseks ja veoettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks, järgides samal ajal kõnealuses määruses kehtestatud eesmärke, tuleks vaadata läbi neis erandites sätestatud teatavad maksimaalsed lubatud vahemaad.

| (5) | Komisjon kaalub M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul adapterite kehtivusaja pikendamist 2015. aastani ning kaalub enne 2015. aastat täiendavalt pikaajalist lahendust M1- ja N1-kategooria sõidukite jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kaalub M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul adapterite kehtivusaja pikendamist 2015. aastani ning kaalub enne 2015. aastat täiendavalt pikaajalist lahendust M1- ja N1-kategooria sõidukite jaoks.

| (6) | Komisjon peaks kaaluma massiandurite paigaldamist rasketele kaubaveokitele ning peaks hindama, milline oleks massiandurite võimalik panus autoveo õigusaktide järgimise parandamisse. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon peaks kaaluma massiandurite paigaldamist rasketele kaubaveokitele ning peaks hindama, milline oleks massiandurite võimalik panus autoveo õigusaktide järgimise parandamisse.

| (7) | Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga ühendatud sõidumeerikute kasutamine on kohane ja kulutõhus viis igapäevase tööaja teatavatel hetkedel sõiduki asukoha automaatseks salvestamiseks, et kontrolliametnikke kontrollide ajal toetada, ja seega tuleks selline kasutamine ette näha. |
| --- | --- |

(7)

Ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga ühendatud sõidumeerikute kasutamine on kohane ja kulutõhus viis igapäevase tööaja teatavatel hetkedel sõiduki asukoha automaatseks salvestamiseks, et kontrolliametnikke kontrollide ajal toetada, ja seega tuleks selline kasutamine ette näha.

| (8) | Euroopa Kohus on kohtuasjas C-394/92: (5)
  Michielsen and Geybels Transport Service tehtud otsuses määratlenud mõistet „igapäevane tööaeg” ja kontrolliasutus peaks käesolevat määrust tõlgendama vastavalt sellele määratlusele. Igapäevane tööaeg algab hetkel, kui juht lülitab sisse sõidumeeriku pärast iganädalast või igapäevast puhkeaega või, juhul kui igapäevane puhkus on jagatud mitmeks osaks, pärast vähemalt üheksatunnist puhkeaega. Selline tööaeg lõpeb igapäevase puhkeaja alguses või, juhul kui igapäevane puhkus on jagatud mitmeks osaks, vähemalt üheksa järjestikuse tunni pikkuse puhkeaja alguses. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Kohus on kohtuasjas C-394/92: (5)
  Michielsen and Geybels Transport Service tehtud otsuses määratlenud mõistet „igapäevane tööaeg” ja kontrolliasutus peaks käesolevat määrust tõlgendama vastavalt sellele määratlusele. Igapäevane tööaeg algab hetkel, kui juht lülitab sisse sõidumeeriku pärast iganädalast või igapäevast puhkeaega või, juhul kui igapäevane puhkus on jagatud mitmeks osaks, pärast vähemalt üheksatunnist puhkeaega. Selline tööaeg lõpeb igapäevase puhkeaja alguses või, juhul kui igapäevane puhkus on jagatud mitmeks osaks, vähemalt üheksa järjestikuse tunni pikkuse puhkeaja alguses.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/22/EÜ (6) nõutakse, et liikmesriigid korraldaksid minimaalsel nõutud arvul teeäärseid kontrolle. Kaugside sõidumeerikute ja kontrolliasutuste vahel teeäärsete kontrollide eesmärgil lihtsustab sihipäraseid teeäärseid kontrolle, muutes võimalikuks veoettevõtjatele juhuslike kontrollide tegemisest tuleneva halduskoormuse vähendamise, ning seega tuleks selline kaugside ette näha. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/22/EÜ (6) nõutakse, et liikmesriigid korraldaksid minimaalsel nõutud arvul teeäärseid kontrolle. Kaugside sõidumeerikute ja kontrolliasutuste vahel teeäärsete kontrollide eesmärgil lihtsustab sihipäraseid teeäärseid kontrolle, muutes võimalikuks veoettevõtjatele juhuslike kontrollide tegemisest tuleneva halduskoormuse vähendamise, ning seega tuleks selline kaugside ette näha.

| (10) | Intelligentsed transpordisüsteemid võivad aidata lahendada Euroopa transpordipoliitika probleeme, näiteks suuremad autovedude mahud ja liiklusummikud ning üha suurem energiatarbimine. Seega tuleks sõidumeerikutes kasutada standardiseeritud liideseid intelligentsete transpordisüsteemide rakendustega koostalitlusvõime tagamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Intelligentsed transpordisüsteemid võivad aidata lahendada Euroopa transpordipoliitika probleeme, näiteks suuremad autovedude mahud ja liiklusummikud ning üha suurem energiatarbimine. Seega tuleks sõidumeerikutes kasutada standardiseeritud liideseid intelligentsete transpordisüsteemide rakendustega koostalitlusvõime tagamiseks.

| (11) | Eelisjärjekorras tuleks välja töötada rakendused, mis võimaldavad juhtidel sõidumeerikus salvestatud andmeid tõlgendada, et aidata neil sotsiaalõigusnorme järgida. |
| --- | --- |

(11)

Eelisjärjekorras tuleks välja töötada rakendused, mis võimaldavad juhtidel sõidumeerikus salvestatud andmeid tõlgendada, et aidata neil sotsiaalõigusnorme järgida.

| (12) | Sõidumeerikute ja nende süsteemi turvalisus on usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks ülimalt tähtis. Tootjad peaksid seega sõidumeerikuid projekteerima, katsetama ja nende olelusringi vältel pidevalt kontrollima, et ennetada, tuvastada ja leevendada turvaauke. |
| --- | --- |

(12)

Sõidumeerikute ja nende süsteemi turvalisus on usaldusväärsete andmete esitamise tagamiseks ülimalt tähtis. Tootjad peaksid seega sõidumeerikuid projekteerima, katsetama ja nende olelusringi vältel pidevalt kontrollima, et ennetada, tuvastada ja leevendada turvaauke.

| (13) | Veel tüübikinnituseta sõidumeerikute töö käigus katsetamine võimaldab enne seadmete laialdast kasutuselevõttu neid tegelikes olukordades katsetada, mis omakorda võimaldab nende kiiremat täiustamist. Seega tuleks lubada töö käigus katsetamist, tingimusel et kõnealustes katsetes osalemist ja määruse (EÜ) nr 561/2006 järgimist jälgitakse ja kontrollitakse tulemuslikult. |
| --- | --- |

(13)

Veel tüübikinnituseta sõidumeerikute töö käigus katsetamine võimaldab enne seadmete laialdast kasutuselevõttu neid tegelikes olukordades katsetada, mis omakorda võimaldab nende kiiremat täiustamist. Seega tuleks lubada töö käigus katsetamist, tingimusel et kõnealustes katsetes osalemist ja määruse (EÜ) nr 561/2006 järgimist jälgitakse ja kontrollitakse tulemuslikult.

| (14) | Võimalikult kõrge turvataseme säilitamise olulisusest tulenevalt peaks turvasertifikaate väljastama sertifitseerimisasutus, mida tunnustab korralduskomitee kõrgemate ametnike infosüsteemide turbe rühma (SOG-IS) infotehnoloogia turvalisuse hindamise sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kokkuleppe (Mutual Recognition Agreement of Information Technology Security Evaluation Certificates) raames.
  Rahvusvahelistes suhetes kolmandate riikidega ei peaks komisjon käesoleva määruse puhul tunnustama selliseid sertifitseerimisasutusi, mis ei taga vastastikuse tunnustamise kokkuleppes sätestatuga võrdväärseid turvalisuse hindamise tingimusi. Selles osas tuleks arvesse võtta korralduskomitee soovitusi. |
| --- | --- |

(14)

Võimalikult kõrge turvataseme säilitamise olulisusest tulenevalt peaks turvasertifikaate väljastama sertifitseerimisasutus, mida tunnustab korralduskomitee kõrgemate ametnike infosüsteemide turbe rühma (SOG-IS) infotehnoloogia turvalisuse hindamise sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kokkuleppe (Mutual Recognition Agreement of Information Technology Security Evaluation Certificates) raames.

Rahvusvahelistes suhetes kolmandate riikidega ei peaks komisjon käesoleva määruse puhul tunnustama selliseid sertifitseerimisasutusi, mis ei taga vastastikuse tunnustamise kokkuleppes sätestatuga võrdväärseid turvalisuse hindamise tingimusi. Selles osas tuleks arvesse võtta korralduskomitee soovitusi.

| (15) | Paigaldajatel ja töökodadel on sõidumeerikute turvalisuses tähtis osa. Seega on kohane kehtestada nende usaldusväärsusele, kinnitamisele ja auditile teatavad miinimumnõuded. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid võtma kohaseid meetmeid paigaldajate või töökodade ja autoveo-ettevõtjate vahelise huvide konflikti tekke vältimiseks. Käesoleva määruse sätted ei takista liikmesriikidel tagamast nende kinnitamist, kontrolli ja sertifitseerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (7) sätestatud menetluste abil, tingimusel et on täidetud käesolevas määruses sätestatud miinimumkriteeriumid. |
| --- | --- |

(15)

Paigaldajatel ja töökodadel on sõidumeerikute turvalisuses tähtis osa. Seega on kohane kehtestada nende usaldusväärsusele, kinnitamisele ja auditile teatavad miinimumnõuded. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid võtma kohaseid meetmeid paigaldajate või töökodade ja autoveo-ettevõtjate vahelise huvide konflikti tekke vältimiseks. Käesoleva määruse sätted ei takista liikmesriikidel tagamast nende kinnitamist, kontrolli ja sertifitseerimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008 (7) sätestatud menetluste abil, tingimusel et on täidetud käesolevas määruses sätestatud miinimumkriteeriumid.

| (16) | Juhikaartide tõhusama kontrolli tagamiseks ning kontrolliametnike ülesannete lihtsustamiseks tuleks luua riiklikud elektroonilised registrid ning võimaldada kõnealuste registrite omavaheline ühendamine. |
| --- | --- |

(16)

Juhikaartide tõhusama kontrolli tagamiseks ning kontrolliametnike ülesannete lihtsustamiseks tuleks luua riiklikud elektroonilised registrid ning võimaldada kõnealuste registrite omavaheline ühendamine.

| (17) | Juhikaartide ainulaadsuse kontrollimisel peaksid liikmesriigid kasutama näiteks menetlusi, mis on esitatud komisjoni soovituses 2010/19/EL (8). |
| --- | --- |

(17)

Juhikaartide ainulaadsuse kontrollimisel peaksid liikmesriigid kasutama näiteks menetlusi, mis on esitatud komisjoni soovituses 2010/19/EL (8).

| (18) | Arvesse tuleks võtta eriolukorda, kus liikmesriigil peaks olema võimalik väljastada ajutine, pikendamisõiguseta juhikaart juhile, kelle tavapärane elukoht ei ole liikmesriigis või 1. juuli 1970. aasta rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETRi kokkulepe) osalisriigis. Sellistel juhtudel kohaldavad asjaomased liikmesriigid täies ulatuses käesoleva määruse sätteid. |
| --- | --- |

(18)

Arvesse tuleks võtta eriolukorda, kus liikmesriigil peaks olema võimalik väljastada ajutine, pikendamisõiguseta juhikaart juhile, kelle tavapärane elukoht ei ole liikmesriigis või 1. juuli 1970. aasta rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETRi kokkulepe) osalisriigis. Sellistel juhtudel kohaldavad asjaomased liikmesriigid täies ulatuses käesoleva määruse sätteid.

| (19) | Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik väljastada juhikaarte nende territooriumil elavatele juhtidele isegi juhul, kui nende territooriumi teatavate osade suhtes aluslepinguid ei kohaldata. Sellistel juhtudel kohaldavad asjaomased liikmesriigid täies ulatuses käesoleva määruse sätteid. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik väljastada juhikaarte nende territooriumil elavatele juhtidele isegi juhul, kui nende territooriumi teatavate osade suhtes aluslepinguid ei kohaldata. Sellistel juhtudel kohaldavad asjaomased liikmesriigid täies ulatuses käesoleva määruse sätteid.

| (20) | Kontrolliametnikud on pidevalt vastamisi probleemidega, mis tulenevad sõidumeerikute muutmisest ja uutest manipuleerimise tehnikatest. Tõhusama kontrolli tagamiseks ja kogu liidus kontrolli läbiviimise meetodite ühtlustamise parandamiseks tuleks vastu võtta kontrolliametnike esma- ja täienduskoolituse ühine metoodika. |
| --- | --- |

(20)

Kontrolliametnikud on pidevalt vastamisi probleemidega, mis tulenevad sõidumeerikute muutmisest ja uutest manipuleerimise tehnikatest. Tõhusama kontrolli tagamiseks ja kogu liidus kontrolli läbiviimise meetodite ühtlustamise parandamiseks tuleks vastu võtta kontrolliametnike esma- ja täienduskoolituse ühine metoodika.

| (21) | Sõidumeerikute andmete salvestamine nagu ka asukoha andmete salvestamiseks, kaugside kasutamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide liidese kasutuselevõtuks uute tehnoloogialahenduste väljatöötamine hõlmab isikuandmete töötlemist. Seepärast kohaldatakse asjakohaseid liidu eeskirju, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (10) sätestatuid. |
| --- | --- |

(21)

Sõidumeerikute andmete salvestamine nagu ka asukoha andmete salvestamiseks, kaugside kasutamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide liidese kasutuselevõtuks uute tehnoloogialahenduste väljatöötamine hõlmab isikuandmete töötlemist. Seepärast kohaldatakse asjakohaseid liidu eeskirju, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (10) sätestatuid.

| (22) | Ausa konkurentsi võimaldamiseks sõidumeerikuga seotud rakenduste arendamisel peaksid sõidumeerikutesse või sõidumeerikutest andmete edastamist puudutavad intellektuaalomandi õigused ja patendid olema kõikidele kasutustasuta kättesaadavad. |
| --- | --- |

(22)

Ausa konkurentsi võimaldamiseks sõidumeerikuga seotud rakenduste arendamisel peaksid sõidumeerikutesse või sõidumeerikutest andmete edastamist puudutavad intellektuaalomandi õigused ja patendid olema kõikidele kasutustasuta kättesaadavad.

| (23) | Vajaduse korral peaksid liikmesriigis kontrolliasutuste side ajal vahetatavad andmed vastama asjakohastele rahvusvahelistele standarditele, näiteks Euroopa Standardikomitee kehtestatud eriotstarbeliste lähitoimeseadmete suhtes kohaldatavatele standarditele. |
| --- | --- |

(23)

Vajaduse korral peaksid liikmesriigis kontrolliasutuste side ajal vahetatavad andmed vastama asjakohastele rahvusvahelistele standarditele, näiteks Euroopa Standardikomitee kehtestatud eriotstarbeliste lähitoimeseadmete suhtes kohaldatavatele standarditele.

| (24) | Autoveo siseturul ausa konkurentsi tagamiseks ning juhtidele ja veoettevõtjatele selge märguande edastamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama kooskõlas direktiivis 2006/22/EÜ määratletud rikkumiste kategooriatega tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad karistused, ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist. |
| --- | --- |

(24)

Autoveo siseturul ausa konkurentsi tagamiseks ning juhtidele ja veoettevõtjatele selge märguande edastamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama kooskõlas direktiivis 2006/22/EÜ määratletud rikkumiste kategooriatega tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad karistused, ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist.

| (25) | Liikmesriigid peaksid tagama, et sõidukite väljavalimisel kontrolliks ei esine diskrimineerimist juhi rahvuse alusel ega tarbesõiduki registreerimise või kasutuselevõtmise riigi alusel. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid tagama, et sõidukite väljavalimisel kontrolliks ei esine diskrimineerimist juhi rahvuse alusel ega tarbesõiduki registreerimise või kasutuselevõtmise riigi alusel.

| (26) | Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide selge, tõhusa, proportsionaalse ja ühetaolise rakendamise huvides peaksid liikmesriikide kontrolliasutused kohaldama eeskirju ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(26)

Autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide selge, tõhusa, proportsionaalse ja ühetaolise rakendamise huvides peaksid liikmesriikide kontrolliasutused kohaldama eeskirju ühetaoliselt.

| (27) | Iga liikmesriik peaks teavitama komisjoni kõikidest leidudest sõidumeerikute manipuleerimisseadmete kättesaadavuse või paigaldamisega seotud pettuse kohta, sealhulgas internetis pakutavate seadmete kohta, ning komisjon peaks neist leidudest teavitama kõiki teisi liikmesriike. |
| --- | --- |

(27)

Iga liikmesriik peaks teavitama komisjoni kõikidest leidudest sõidumeerikute manipuleerimisseadmete kättesaadavuse või paigaldamisega seotud pettuse kohta, sealhulgas internetis pakutavate seadmete kohta, ning komisjon peaks neist leidudest teavitama kõiki teisi liikmesriike.

| (28) | Komisjon peaks säilitama oma internetipõhise kasutajatoe, mille abil juhid, veoettevõtjad, kontrolliasutused ja tunnustatud paigaldajad, töökojad ja sõidukitootjad saavad käsitleda digitaalse sõidumeerikuga seotud küsimusi ja probleeme, sealhulgas seoses uut liiki manipuleerimiste ja pettusega. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon peaks säilitama oma internetipõhise kasutajatoe, mille abil juhid, veoettevõtjad, kontrolliasutused ja tunnustatud paigaldajad, töökojad ja sõidukitootjad saavad käsitleda digitaalse sõidumeerikuga seotud küsimusi ja probleeme, sealhulgas seoses uut liiki manipuleerimiste ja pettusega.

| (29) | AETRi kokkuleppe kohanduste tulemusena on digitaalsete sõidumeerikute kasutamine muudetud kohustuslikuks AETRi kokkuleppele allakirjutanud kolmandates riikides registreeritud sõidukite puhul. Kuna kõnealused riigid on otseselt mõjutatud sõidumeerikutele käesoleva määrusega kehtestatud muudatustest, peaks neil olema võimalus osaleda aruteludes, kus käsitletakse tehnilisi küsimusi, sealhulgas küsimusi seoses juhikaardi ja töökoja kaardi andmete vahetuse süsteemiga. Sellest tulenevalt tuleks luua sõidumeerikufoorum. |
| --- | --- |

(29)

AETRi kokkuleppe kohanduste tulemusena on digitaalsete sõidumeerikute kasutamine muudetud kohustuslikuks AETRi kokkuleppele allakirjutanud kolmandates riikides registreeritud sõidukite puhul. Kuna kõnealused riigid on otseselt mõjutatud sõidumeerikutele käesoleva määrusega kehtestatud muudatustest, peaks neil olema võimalus osaleda aruteludes, kus käsitletakse tehnilisi küsimusi, sealhulgas küsimusi seoses juhikaardi ja töökoja kaardi andmete vahetuse süsteemiga. Sellest tulenevalt tuleks luua sõidumeerikufoorum.

| (30) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses sõidumeerikule esitatavate nõuetega ning sõidumeeriku kuvamis- ja hoiatamisfunktsioonidega ning tüübikinnitusega, samuti seoses üksikasjalike sätetega aruka sõidumeeriku kohta, töö käigus katsetamisel järgitavate menetluste ja kõnealuste katsetamiste seireks kasutatavate vormidega ning plommi eemaldamise põhjust esitava kirjaliku avalduse standardvormiga, seoses ühtsete menetluste ja tehniliste kirjeldustega elektrooniliste registrite ühendamiseks ning kontrolliametnike esma- ja täiendusõppe sisu täpsustamise metoodikaga. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses sõidumeerikule esitatavate nõuetega ning sõidumeeriku kuvamis- ja hoiatamisfunktsioonidega ning tüübikinnitusega, samuti seoses üksikasjalike sätetega aruka sõidumeeriku kohta, töö käigus katsetamisel järgitavate menetluste ja kõnealuste katsetamiste seireks kasutatavate vormidega ning plommi eemaldamise põhjust esitava kirjaliku avalduse standardvormiga, seoses ühtsete menetluste ja tehniliste kirjeldustega elektrooniliste registrite ühendamiseks ning kontrolliametnike esma- ja täiendusõppe sisu täpsustamise metoodikaga. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11).

| (31) | Käesoleva määruse kohaldamiseks vastu võetavad rakendusaktid, mis asendavad määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa sätteid, ning muud rakendusmeetmed peaksid hakkama kehtima ... (12). Kui kõnealuseid rakendusakte ei ole mingil põhjusel õigeaegselt vastu võetud, tuleks vajalik järjepidevus tagada üleminekumeetmetega. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määruse kohaldamiseks vastu võetavad rakendusaktid, mis asendavad määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa sätteid, ning muud rakendusmeetmed peaksid hakkama kehtima ... (12). Kui kõnealuseid rakendusakte ei ole mingil põhjusel õigeaegselt vastu võetud, tuleks vajalik järjepidevus tagada üleminekumeetmetega.

| (32) | Käesolevas määruses osutatud rakendusakte ei tohiks komisjon vastu võtta juhul, kui käesolevas määruses nimetatud komitee ei esita arvamust komisjoni esitatud rakendusakti eelnõu kohta. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas määruses osutatud rakendusakte ei tohiks komisjon vastu võtta juhul, kui käesolevas määruses nimetatud komitee ei esita arvamust komisjoni esitatud rakendusakti eelnõu kohta.

| (33) | AETRi kokkuleppe kohaldamisel käsitatakse viiteid määrusele (EMÜ) nr 3821/85 viidetena käesolevale määrusele. Liit kaalub asjakohaseid meetmeid, mis tuleb võtta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjonis, et tagada vajalik ühtsus käesoleva määruse ning AETRi kokkuleppe vahel. |
| --- | --- |

(33)

AETRi kokkuleppe kohaldamisel käsitatakse viiteid määrusele (EMÜ) nr 3821/85 viidetena käesolevale määrusele. Liit kaalub asjakohaseid meetmeid, mis tuleb võtta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjonis, et tagada vajalik ühtsus käesoleva määruse ning AETRi kokkuleppe vahel.

| (34) | Euroopa andmekaitseinspektoriga peeti nõu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 1 ja ta esitas oma arvamuse 5. oktoobril 2011 (14). |
| --- | --- |

(34)

Euroopa andmekaitseinspektoriga peeti nõu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 1 ja ta esitas oma arvamuse 5. oktoobril 2011 (14).

| (35) | Määrus (EMÜ) nr 3821/85 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(35)

Määrus (EMÜ) nr 3821/85 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

PÕHIMÕTTED, REGULEERIMISALA JA NÕUDED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja põhimõtted

1.   Käesolevas määruses sätestatakse kohustused ja nõuded seoses autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsiooni, paigaldamise, kasutamise, katsetamise ja kontrolliga, eesmärgiga kontrollida vastavust määrusele (EÜ) nr 561/2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/15/EÜ (15) ja nõukogu direktiivile 92/6/EMÜ (16).

Sõidumeerikute konstruktsioon, paigaldus, kasutamine ja katsetamine peavad vastama käesoleva määruse nõuetele.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse tingimused ja nõuded, mille alusel toimub sõidumeerikute poolt salvestatud, töödeldud või säilitatud teabe ja andmete, mis ei ole isikuandmed, kasutamine muul eesmärgil kui lõikes 1 osutatud õigusaktidele vastavuse kontrollimine.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 4 sätestatud mõisteid.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kohaldatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

a)   „sõidumeerik”– maanteesõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud seadmed, mida kasutatakse kõnealuste sõidukite liikumist, sealhulgas kiirust, ja nende juhtide teatavat tööaega käsitlevate artikli 4 lõike 3 kohaste andmete automaatseks või poolautomaatseks kuvamiseks, salvestamiseks, väljatrükkimiseks, säilitamiseks ja esitamiseks;

b)   „sõiduki seade”– sõidumeerik ilma liikumisanduri ja liikumisandurit ühendavate juhtmeteta. Sõiduki seade võib olla üksikseade või hõlmata sõidukisse paigutatud mitu seadet, kui need vastavad käesolevas määruses kehtestatud turvanõuetele; sõiduki seade koosneb muu hulgas keskseadmest, andmemälust, aja mõõtmise funktsioonist, kahest kiipkaardiliidesest juhile ja kaasjuhile, printerist, kuvarist, pistikutest ning seadmetest kasutajasisendite sisestamiseks;

c)   „liikumisandur”– sõidumeeriku osa, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad kirjeldava signaali;

d)   „sõidumeerikukaart”– kiipkaart, mis on mõeldud sõidumeerikuga kasutamiseks ja mis võimaldab sõidumeerikul tuvastada kaardiomaniku rolli ning andmete ülekande ja säilitamise eesmärki;

e)   „salvestusleht”– registreeritud andmete vastuvõtmiseks ja säilitamiseks mõeldud leht, mis pannakse analoogsõidumeerikusse ja millele analoogsõidumeeriku märgistusseadmed kannavad pidevalt salvestatavat teavet;

f)   „juhikaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt konkreetsele juhile väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik juhti tuvastada ja mis võimaldab juhi tegevuse andmete salvestamist;

g)   „analoogsõidumeerik”– sõidumeerik, milles kasutatakse salvestuslehte käesoleva määruse kohaselt;

h)   „digitaalne sõidumeerik”– sõidumeerik, milles kasutatakse sõidumeerikukaarti käesoleva määruse kohaselt;

i)   „kontrollikaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt riiklikule pädevale kontrolliasutusele väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik kontrolliorganit ning variandina kontrolliametnikku tuvastada ning mis võimaldab juurdepääsu mällu salvestatud andmetele, juhikaardi ja variandina töökojakaardi andmetele ning mis võimaldab neid lugeda, printida ja/või alla laadida;

j)   „ettevõttekaart”– sõidumeerikukaart, mille liikmesriigi ametiasutused väljastavad veoettevõtjatele, kellel on vaja käitada sõidukeid, millele on paigaldatud sõidumeerik, ning mis võimaldab tuvastada veoettevõtjat ning kuvada, alla laadida ja printida kõnealuse veoettevõtja lukustatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid;

k)   „töökojakaart”– liikmesriigi ametiasutuste poolt kõnealuses liikmesriigis tunnustatud sõidumeerikute tootja, paigaldaja, sõiduki tootja või töökoja määratud töötajatele väljastatud sõidumeerikukaart, mis võimaldab tuvastada kaardiomanikku ja sõidumeerikute katsetamist, kalibreerimist, aktiveerimist ja/või sealt andmete allalaadimist;

l)   „aktiveerimine”– faas, kus töökojakaardi kasutamisega sõidumeerik täielikult käivitub ning rakenduvad kõik funktsioonid, kaasa arvatud turvafunktsioonid;

m)   digitaalse sõidumeeriku „kalibreerimine”– töökojakaardi kasutamisega andmemälusse salvestatavate sõiduki parameetrite, sealhulgas sõidukit tõendavate andmete ja sõiduki omaduste ajakohastamine või kinnitamine.;

n)   digitaalselt sõidumeerikult „andmete allalaadimine”– sõiduki seadme andmemällu või sõidumeeriku mälukaardile salvestatud andmefailide osaline või täielik kopeerimine koos digitaalse allkirjaga, tingimusel et selle protsessiga ei muudeta ega kustutata salvestatud andmeid;

o)   „sündmus”– digitaalse sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla pettusekatse;

p)   „viga”– digitaalse sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla seadme rike või tõrge;

q)   „paigaldamine”– sõidumeeriku paigaldamine sõidukisse;

r)   „kehtetu kaart”– kaart, millel on avastatud rike, või mille esialgne autentimine ebaõnnestus või mille kehtivusaeg ei ole veel alanud või on juba lõppenud;

s)   „perioodiline kontroll”– toimingute kogum, mille eesmärk on kontrollida, kas sõidumeerik töötab nõuetekohaselt, kas selle seaded vastavad sõiduki parameetritele ning kas sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid;

t)   „remont”– liikumisanduri või sõiduki seadme remont, mille käigus tuleb see toiteallikast või muudest sõidumeeriku osadest lahti ühendada, või liikumisanduri või sõidukiseadme avamine;

u)   „tüübikinnitus”– protsess, mille käigus liikmesriik tõendab artikli 13 kohaselt, et turule lastud sõidumeerik, selle asjaomased osad või sõidumeeriku kaart vastavad käesoleva määruse nõuetele;

v)   „koostalitlusvõime”– süsteemide ja nende aluseks olevate äriprotsesside võime andmeid vahetada ning teavet jagada;

w)   „liides”– süsteemide vahel asuv seade, mille kaudu on võimalik süsteemide ühendamine ja vastastoime;

x)   „aja mõõtmine”– koordineeritud maailmaaja (UTC) kuupäeva ja kellaaja pidev digitaalne salvestamine;

y)   „aja korrigeerimine”– regulaarne hetkeaja automaatne korrigeerimine maksimaalselt ühe minuti võrra või kalibreerimise ajal toimuv korrigeerimine;

z)   „avatud standard”– standardit kirjeldavas dokumendis sätestatud standard, mis on tasuta või sümboolse tasu eest kättesaadav ning mida on lubatud paljundada, levitada ja kasutada tasuta või sümboolse tasu eest.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Sõidumeerikud paigaldatakse liikmesriigis registreeritud sõidukitesse, mida kasutatakse reisijate või kauba veoks maanteedel ja millele kohaldatakse määrust (EÜ) nr 561/2006, ning neid kasutatakse nimetatud sõidukites.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukitele.

3.   Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi sõidukitele, mida kasutatakse vedudel, mille osas on tehtud erand vastavalt määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikele 1.

Liikmesriigid võivad kehtestada käesoleva määruse kohaldamisel erandi sõidukitele, mida kasutatakse vedudel, mille osas on tehtud erand vastavalt määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 14 lõikele 2; nad peavad sellest viivitamatult komisjonile teada andma.

4.   15 aasta jooksul pärast seda, kui esmaregistreeritud sõidukid peavad olema varustatud artiklites 8, 9 ja 10 sätestatud sõidumeerikuga, paigaldatakse selline sõidumeerik sõidukitele, mis on kasutuses väljaspool seda liikmesriiki, kus nad on registreeritud.

5.   Riigisiseste vedude puhul võivad liikmesriigid nõuda sõidumeeriku paigaldamist ja selle kasutamist käesoleva määruse kohaselt mis tahes sõidukil, millele lõike 1 alusel sõidumeeriku paigaldamist ja kasutamist ei nõuta.

Artikkel 4

Nõuded ja salvestatavad andmed

1.   Sõidumeerikud, sealhulgas väliskomponendid, sõidumeerikukaardid ja salvestuslehed peavad vastama rangetele tehnilistele ja muudele nõuetele, et võimaldada käesoleva määruse nõuetekohast rakendamist.

2.   Sõidumeerik ja sõidumeerikukaardid peavad vastama järgmistele tingimustele.

Need peavad:

| — | salvestama juhi, juhi tegevuse ja sõidukiga seotud andmeid, mis on täpsed ja usaldusväärsed; |
| --- | --- |

—

salvestama juhi, juhi tegevuse ja sõidukiga seotud andmeid, mis on täpsed ja usaldusväärsed;

| — | olema kaitstud, et eelkõige tagada sõiduki seadmetelt ja liikumisanduritelt saadud salvestatud andmete terviklus ja päritolu; |
| --- | --- |

—

olema kaitstud, et eelkõige tagada sõiduki seadmetelt ja liikumisanduritelt saadud salvestatud andmete terviklus ja päritolu;

| — | olema koostalitlusvõimeline erineva vanusega sõidukiseadmete ja sõidumeerikukaartidega; |
| --- | --- |

—

olema koostalitlusvõimeline erineva vanusega sõidukiseadmete ja sõidumeerikukaartidega;

| — | võimaldama tõhusalt kontrollida käesoleva määruse ja muude kohaldatavate õigusaktide nõuete järgimist; |
| --- | --- |

—

võimaldama tõhusalt kontrollida käesoleva määruse ja muude kohaldatavate õigusaktide nõuete järgimist;

| — | olema kasutajasõbralik. |
| --- | --- |

—

olema kasutajasõbralik.

3.   Digitaalne sõidumeerik peab salvestama järgmised andmed:

| a) | läbitud vahemaa ja sõiduki kiirus; |
| --- | --- |

a)

läbitud vahemaa ja sõiduki kiirus;

| b) | mõõdetud ajavahemik; |
| --- | --- |

b)

mõõdetud ajavahemik;

| c) | artikli 8 lõikes 1 nimetatud punktide asukoht; |
| --- | --- |

c)

artikli 8 lõikes 1 nimetatud punktide asukoht;

| d) | juhi isik; |
| --- | --- |

d)

juhi isik;

| e) | juhi tegevus; |
| --- | --- |

e)

juhi tegevus;

| f) | kontrolli, kalibreerimise ja sõidumeeriku remondi andmed, sealhulgas töökoja määratlus; |
| --- | --- |

f)

kontrolli, kalibreerimise ja sõidumeeriku remondi andmed, sealhulgas töökoja määratlus;

| g) | sündmused ja vead. |
| --- | --- |

g)

sündmused ja vead.

4.   Analoogsõidumeerik peab salvestama vähemalt lõike 3 punktides a, b ja e nimetatud andmed.

5.   Juurdepääs sõidumeerikus ja sõidumeerikukaardil salvestatud andmetele võib igal ajal anda:

| a) | pädevatele kontrolliasutustele; |
| --- | --- |

a)

pädevatele kontrolliasutustele;

| b) | asjaomasele veoettevõtjale, et ta saaks täita oma seaduslikke kohustusi, eriti artiklites 32 ja 33 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

b)

asjaomasele veoettevõtjale, et ta saaks täita oma seaduslikke kohustusi, eriti artiklites 32 ja 33 sätestatud kohustusi.

6.   Andmete allalaadimine toimub veoettevõtjate ja juhtide jaoks minimaalse viivitusega.

7.   Sõidumeerikuga salvestatud andmed, mida on võimalik sõidumeerikust kas juhtmevabalt või elektrooniliselt väljastada või sinna sisestada, peavad olema avalikult kättesaadavate protokollide vormis vastavalt avatud standardite määratlusele.

8.   Tagamaks sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide vastavust käesoleva määruse ja eelkõige käesoleva artikli põhimõtetele ja nõuetele, võtab komisjon rakendusaktidega vastu üksikasjalikud sätted käesoleva artikli ühetaoliseks kohaldamiseks, eelkõige sätted, milles nähakse ette tehnilised vahendid kõnealuste nõuete täitmiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

9.   Lõikes 8 osutatud üksikasjalikud sätted põhinevad asjakohasel juhul standarditel ning tagavad erineva vanusega sõidukiseadmete ja kõikide sõidumeerikukaartide koostalitlusvõime ning ühilduvuse.

Artikkel 5

Digitaalse sõidumeeriku funktsioonid

Digitaalne sõidumeerik peab tagama järgmised funktsioonid:

| — | kiiruse ja teepikkuse mõõtmine; |
| --- | --- |

—

kiiruse ja teepikkuse mõõtmine;

| — | juhi tegevuse ja juhtimisstaatuse seire; |
| --- | --- |

—

juhi tegevuse ja juhtimisstaatuse seire;

| — | sõidumeeriku kaardi sisestamise ja väljavõtmise seire; |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku kaardi sisestamise ja väljavõtmise seire;

| — | juhtide käsitsi tehtud sissekannete salvestamine; |
| --- | --- |

—

juhtide käsitsi tehtud sissekannete salvestamine;

| — | kalibreerimine; |
| --- | --- |

—

kalibreerimine;

| — | artikli 8 lõikes 1 osutatud asukohtade automaatne salvestamine; |
| --- | --- |

—

artikli 8 lõikes 1 osutatud asukohtade automaatne salvestamine;

| — | kontrollitegevuse seire; |
| --- | --- |

—

kontrollitegevuse seire;

| — | sündmuste ja vigade tuvastamine ja salvestamine; |
| --- | --- |

—

sündmuste ja vigade tuvastamine ja salvestamine;

| — | andmemälust lugemine ning andmete registreerimine ja säilitamine mälus; |
| --- | --- |

—

andmemälust lugemine ning andmete registreerimine ja säilitamine mälus;

| — | lugemine sõidumeerikukaartidelt ning registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele; |
| --- | --- |

—

lugemine sõidumeerikukaartidelt ning registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele;

| — | andmete kuvamine, printimine ja andmete allalaadimine välisseadmetesse ning hoiatusfunktsioon; |
| --- | --- |

—

andmete kuvamine, printimine ja andmete allalaadimine välisseadmetesse ning hoiatusfunktsioon;

| — | aja korrigeerimine ja mõõtmine; |
| --- | --- |

—

aja korrigeerimine ja mõõtmine;

| — | kaugside; |
| --- | --- |

—

kaugside;

| — | ettevõttelukkude haldamine; |
| --- | --- |

—

ettevõttelukkude haldamine;

| — | sisseehitatud ja enesekontrollitestid. |
| --- | --- |

—

sisseehitatud ja enesekontrollitestid.

Artikkel 6

Andmete kuvamine ja hoiatusfunktsioon

1.   Digitaalses sõidumeerikus ja sõidumeerikukaardil olevad andmed sõiduki, juhi ja kaasjuhi tegevuse kohta kuvatakse selgelt, ühemõtteliselt ja ergonoomiliselt.

2.   Kuvatakse järgmine teave:

| a) | aeg; |
| --- | --- |

a)

aeg;

| b) | tegevuse liik; |
| --- | --- |

b)

tegevuse liik;

| c) | juhi tegevus:






  — | kui juhi hetketegevus on juhtimine, siis juhi jooksev pidev juhtimisaeg ja jooksev kumulatiivne vaheaeg; |
| --- | --- | --- |

c)

juhi tegevus:

—

kui juhi hetketegevus on juhtimine, siis juhi jooksev pidev juhtimisaeg ja jooksev kumulatiivne vaheaeg;

| — | kui juhi hetketegevus on valmisolek / muu töö / puhkus või vaheaeg, siis tegevuse jooksev kestus (alates selle valimisajast) ja jooksev kumulatiivne vaheaeg; |
| --- | --- |

—

kui juhi hetketegevus on valmisolek / muu töö / puhkus või vaheaeg, siis tegevuse jooksev kestus (alates selle valimisajast) ja jooksev kumulatiivne vaheaeg;

| d) | hoiatustega seotud andmed; |
| --- | --- |

d)

hoiatustega seotud andmed;

| e) | menüüpääsuga seotud andmed. |
| --- | --- |

e)

menüüpääsuga seotud andmed.

Kuvada võib lisateavet, eeldusel et see on selgesti eristatav käesolevas lõikes esitatud nõutavast teabest.

3.   Digitaalne sõidumeerik hoiatab juhti mis tahes sündmuse ja/või vea korral ning enne maksimaalse lubatud pideva juhtimisaja täitumist ja selle aja täitumisel, et hõlbustada asjaomaste õigusaktide nõuetekohast järgimist.

4.   Hoiatused on nähtavad ja võivad olla lisaks kuuldavad. Hoiatus kestab vähemalt 30 sekundit, kui kasutaja ei ole sellele sõidumeeriku mis tahes klahvile vajutades reageerinud. Hoiatuse põhjus kuvatakse ja see jääb nähtavaks, kuni kasutaja on sellele reageerinud, kasutades sõidumeeriku eriklahvi või -käsku.

5.   Tagamaks sõidumeeriku vastavust käesoleva artikli nõuetele kuvamise ja hoiatamise osas, võtab komisjon rakendusaktidega vastu üksikasjalikud sätted käesoleva artikli ühetaoliseks kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Andmekaitse

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse kontekstis töödeldakse isikuandmeid ainult käesoleva määruse ning määruse (EÜ) nr 561/2006 nõuete järgimise kontrollimiseks kooskõlas direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ ning direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 osutatud järelevalveasutuse järelevalve all.

2.   Liikmesriigid tagavad eelkõige selle, et isikuandmeid kaitstakse muu kasutuse kui ainult rangelt käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006 seotud kasutuse eest kooskõlas lõikega 1 seoses:

| — | asukohaandmete salvestamiseks ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega, nagu on osutatud artiklis 8; |
| --- | --- |

—

asukohaandmete salvestamiseks ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi kasutamisega, nagu on osutatud artiklis 8;

| — | kontrollimiseks kaugside kasutamisega, nagu on osutatud artiklis 9; |
| --- | --- |

—

kontrollimiseks kaugside kasutamisega, nagu on osutatud artiklis 9;

| — | liidesega sõidumeerikute kasutamisega, nagu on osutatud artiklis 10; |
| --- | --- |

—

liidesega sõidumeerikute kasutamisega, nagu on osutatud artiklis 10;

| — | juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega, nagu on osutatud artiklis 31, ja eelkõige selliste andmete piiriülese vahetamisega kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

juhikaartide andmete elektroonilise vahetamisega, nagu on osutatud artiklis 31, ja eelkõige selliste andmete piiriülese vahetamisega kolmandate riikidega;

| — | veoettevõtjatepoolse registripidamisega, nagu on osutatud artiklis 33. |
| --- | --- |

—

veoettevõtjatepoolse registripidamisega, nagu on osutatud artiklis 33.

3.   Digitaalne sõidumeerik projekteeritakse isikuandmete kaitset tagaval viisil. Töödeldakse ainult käesoleva määruse eesmärgil vajalikke andmeid.

4.   Sõidukite omanikud, veoettevõtjad ja teised asjaomased isikud järgivad asjakohasel juhul asjaomaseid isikuandmete kaitse sätteid.

II   PEATÜKK

ARUKAS SÕIDUMEERIK

Artikkel 8

Sõiduki asukoha salvestamine igapäevase tööaja konkreetsetes punktides

1.   Selleks et hõlbustada asjakohastele õigusaktidele vastavuse kontrollimist, salvestatakse sõiduki asukoht automaatselt järgmistes punktides või nendele punktidele lähimas punktis, kus satelliitsignaal on kättesaadav:

| — | igapäevase tööaja alguspunkt; |
| --- | --- |

—

igapäevase tööaja alguspunkt;

| — | iga kolme tunni summeeritud juhtimisaja möödumine; |
| --- | --- |

—

iga kolme tunni summeeritud juhtimisaja möödumine;

| — | igapäevase tööaja lõpp-punkt. |
| --- | --- |

—

igapäevase tööaja lõpp-punkt.

Sel eesmärgil paigaldatakse esmaselt registreeritud sõidukitele 36 kuu möödumisel artiklis 11 osutatud üksikasjalike sätete jõustumisest satelliitnavigatsioonisüsteemil põhineva positsioneerimisteenusega ühendatud sõidumeerikud.

2.   Lõikes 1 osutatud sõidumeerikute ühendamisel satelliitnavigatsioonisüsteemil põhineva positsioneerimisteenusega kasutatakse ainult selliseid teenuse ühendusi, mis kasutavad positsioneerimisteenust tasuta. Võimaluse korral ei registreerita sõidumeerikus püsivalt asukoha andmeid muul viisil kui geograafiliste koordinaatidena, mis määravad kindlaks lõikes 1 osutatud punkte. Asukoha andmed, mida on vaja ajutiselt registreerida lõikes 1 osutatud punktide automaatseks salvestamiseks või liikumisanduri tuvastamiseks, ei ole juurdepääsetavad ühelegi kasutajale ja need kustutatakse automaatselt, kui need ei ole enam nimetatud eesmärgil vajalikud.

Artikkel 9

Võimaliku manipuleerimise või väärkasutuse varajane avastamine kaugside teel

1.   Pädevate kontrolliasutuste tehtavate sihipäraste teeäärsete kontrollide lihtsustamiseks peavad esmaselt registreeritud sõidukitesse 36 kuu möödumisel artiklis 11 osutatud üksikasjalike sätete jõustumisest paigaldatavad sõidumeerikud võimaldama sõiduki liikumise ajal sidet kõnealuste ametiasutustega.

2.   15 aasta jooksul pärast seda, kui esmaregistreeritud sõidukid peavad olema varustatud sõidumeerikuga käesoleva artikli ning artiklite 8 ja 10 kohaselt, varustavad liikmesriigid oma kontrolliasutused vajalikus ulatuses varajase avastamise kaugsideseadmetega, mis on vajalikud käesolevas artiklis osutatud andmevahetuse võimaldamiseks, võttes arvesse liikmesriikide konkreetseid jõustamisnõudeid ja strateegiaid. Kuni selle ajani võivad liikmesriigid ise otsustada, kas varustada oma kontrolliasutused sellise varajase avastamise kaugsideseadmetega.

3.   Lõikes 1 osutatud side luuakse sõidumeerikuga ainult juhul, kui kontrolliasutuse seadmed seda nõuavad. Side peab andmete tervikluse ning salvestus- ja kontrolliseadmete autentimise tagamiseks olema turvaline. Edastatud andmetele on juurdepääs vaid määruse (EÜ) nr 561/2006 ja käesoleva määruse rikkumisi kontrollima volitatud kontrolliasutustel ning töökodadel, kui see on vajalik sõidumeerikute nõuetekohase toimimise kontrollimiseks.

4.   Side ajal vahetatavad andmed on piiratud ainult andmetega, mis on vajalikud sihipäraste teeäärsete kontrollide tegemiseks sõidumeeriku manipuleerimise või väärkasutuse kahtlusega sõidukitele. Sellisteks andmeteks on järgmised sõidumeerikuga salvestatud sündmused või andmed:

| — | viimane turvarikkumise katse; |
| --- | --- |

—

viimane turvarikkumise katse;

| — | pikim voolukatkestus; |
| --- | --- |

—

pikim voolukatkestus;

| — | anduririke; |
| --- | --- |

—

anduririke;

| — | viga liikumisandmetes; |
| --- | --- |

—

viga liikumisandmetes;

| — | vastuolu sõiduki liikumisandmetes; |
| --- | --- |

—

vastuolu sõiduki liikumisandmetes;

| — | sõitmine ilma kehtiva kaardita; |
| --- | --- |

—

sõitmine ilma kehtiva kaardita;

| — | kaardi sisestamine sõidu ajal; |
| --- | --- |

—

kaardi sisestamine sõidu ajal;

| — | ajaandmete muutmine; |
| --- | --- |

—

ajaandmete muutmine;

| — | kalibreerimise tulemused, sealhulgas kahe viimase kalibreerimise kuupäevad; |
| --- | --- |

—

kalibreerimise tulemused, sealhulgas kahe viimase kalibreerimise kuupäevad;

| — | sõiduki registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

sõiduki registreerimisnumber;

| — | sõidumeerikuga salvestatud kiirus. |
| --- | --- |

—

sõidumeerikuga salvestatud kiirus.

5.   Vahetatud andmeid kasutatakse ainult selleks, et kontrollida vastavust käesolevale määrusele. Andmeid ei edastata muudele üksustele kui juhtimis- ja puhkeaegu kontrollivatele asutustele ja, käimasoleva kohtumenetluse raames, õigusasutustele.

6.   Kontrolliasutused võivad andmeid säilitada ainult teeäärse kontrolli kestuse ajaks ning need kustutatakse hiljemalt kolm tundi pärast side lõppu, välja arvatud juhul, kui andmed osutavad sõidumeeriku võimalikule manipuleerimisele või väärkasutusele. Kui vahetult järgneva teeäärse kontrolli käigus manipuleerimine või väärkasutus kinnitamist ei leia, kustutatakse edastatud andmed.

7.   Sõidukit käitav veoettevõtja peab teavitama juhti, et sõidumeeriku võimaliku manipuleerimise või väärkasutuse varajane avastamine on võimalik kaugside teel.

8.   Ühelgi juhul ei tohi käesolevas artiklis kirjeldatud kaugside teel toimuv varajane avastamine kaasneda juhi või veoettevõtja automaatset trahvimist või karistamist. Pädev kontrolliasutus võib otsustada vahetatud andmete alusel sõidukit ja sõidumeerikut kontrollida. Kaugside tulemus ei takista kontrolliasutusi teostamast juhuslikke teeäärseid kontrolle, mis põhinevad direktiivi 2006/22/EÜ artiklis 9 sätestatud riskiastme hindamise süsteemil.

Artikkel 10

Intelligentsete transpordisüsteemide liides

Esmakordselt registreeritud sõidukitesse 36 kuu möödumisel artiklis 11 osutatud üksikasjalike sätete jõustumisest paigaldatavad sõidumeerikud võivad olla varustatud standarditud liidesega, mis võimaldab välisel seadmel kasutada sõidumeerikuga salvestatud või esitatud andmeid toimimisrežiimil, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | liides ei mõjuta sõidumeeriku andmete õigsust ja terviklust; |
| --- | --- |

a)

liides ei mõjuta sõidumeeriku andmete õigsust ja terviklust;

| b) | liides on kooskõlas artikli 11 üksikasjalike sätetega; |
| --- | --- |

b)

liides on kooskõlas artikli 11 üksikasjalike sätetega;

| c) | liidesega ühendatud väline seade saab juurdepääsu isikuandmetele, sealhulgas positsioneerimisandmetele alles pärast seda, kui juht, kellega need andmed on seotud, annab selleks kontrollitava nõusoleku. |
| --- | --- |

c)

liidesega ühendatud väline seade saab juurdepääsu isikuandmetele, sealhulgas positsioneerimisandmetele alles pärast seda, kui juht, kellega need andmed on seotud, annab selleks kontrollitava nõusoleku.

Artikkel 11

Üksikasjalikud sätted aruka sõidumeeriku kohta

Tagamaks sõidumeeriku vastavust käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele ja nõuetele, võtab komisjon rakendusaktidega vastu üksikasjalikud sätted artiklite 8, 9 ja 10 ühetaoliseks kohaldamiseks, välja arvatud sellised sätted, mis näeksid ette sõidumeerikutega lisaandmete salvestamist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Esimeses lõigus osutatud üksikasjalikes sätetes:

| a) | esitatakse seoses käesolevas peatükis osutatud aruka sõidumeeriku funktsioonide täitmisega vajalikud nõuded artiklites 8 ja 9 nimetatud satelliitpositsioonimisteenusega ja kaugside tehnoloogiaga sõidumeeriku jaoks saadud andmete turvalisuse, õigsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

a)

esitatakse seoses käesolevas peatükis osutatud aruka sõidumeeriku funktsioonide täitmisega vajalikud nõuded artiklites 8 ja 9 nimetatud satelliitpositsioonimisteenusega ja kaugside tehnoloogiaga sõidumeeriku jaoks saadud andmete turvalisuse, õigsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks;

| b) | täpsustatakse tingimused ja nõuded artiklites 8 ja 9 nimetatud satelliitpositsioonimisteenusele ja kaugside tehnoloogiale, nii juhuks, kui see asub väljaspool sõidumeerikut, kui ka juhuks, kui see asub sõidumeeriku sees, ja kui see asub väljaspool, siis täpsustatakse tingimused satelliitpositsioonimissignaali kasutamiseks teise liikumisandurina; |
| --- | --- |

b)

täpsustatakse tingimused ja nõuded artiklites 8 ja 9 nimetatud satelliitpositsioonimisteenusele ja kaugside tehnoloogiale, nii juhuks, kui see asub väljaspool sõidumeerikut, kui ka juhuks, kui see asub sõidumeeriku sees, ja kui see asub väljaspool, siis täpsustatakse tingimused satelliitpositsioonimissignaali kasutamiseks teise liikumisandurina;

| c) | täpsustatakse vajalikud standardid artiklis 10 nimetatud liidese jaoks. Sellised standardid võivad hõlmata sätet, mis käsitleb juurdepääsuõiguste jaotamist juhtidele, töökodadele ja veoettevõtjatele, ning sõidumeerikuga salvestatud andmete kontrolli rolle, mis põhineb liidese jaoks määratletud autentimis-/autoriseerimismehhanismil, näiteks sertifikaati iga juurdepääsutasandi jaoks, ja juhul kui see on tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

c)

täpsustatakse vajalikud standardid artiklis 10 nimetatud liidese jaoks. Sellised standardid võivad hõlmata sätet, mis käsitleb juurdepääsuõiguste jaotamist juhtidele, töökodadele ja veoettevõtjatele, ning sõidumeerikuga salvestatud andmete kontrolli rolle, mis põhineb liidese jaoks määratletud autentimis-/autoriseerimismehhanismil, näiteks sertifikaati iga juurdepääsutasandi jaoks, ja juhul kui see on tehniliselt teostatav.

III   PEATÜKK

TÜÜBIKINNITUS

Artikkel 12

Rakendused

1.   Tootjad või nende esindajad esitavad sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübikinnituse taotluse igas liikmesriigis selleks määratud tüübikinnitusasutustele.

2.   Hiljemalt ... (17) annavad liikmesriigid komisjonile teada lõikes 1 osutatud määratud asutuste nimed ja kontaktandmed ning vajaduse korral esitavad edaspidi ajakohastatud andmed. Komisjon avaldab määratud tüübikinnitusasutuste loetelu oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

3.   Tüübikinnituse taotlusele lisatakse kohased kirjeldused, kaasa arvatud vajalik teave plommide kohta, ning sertifikaadi turvalisuse, funktsionaalsuse ja koostalitlusvõime kohta. Turvasertifikaadi väljastab komisjoni määratud tunnustatud sertifitseerimisasutus.

Funktsionaalsuse sertifikaadi annab tootjale tüübikinnitusasutus.

Koostalitlusvõime sertifikaadi annab komisjoni alluvuses ja vastutusalas olev laboratoorium.

4.   Sõidumeeriku, selle asjaomaste komponentide ja sõidumeerikukaardi puhul tõendatakse:

| a) | turvasertifikaadiga sõiduki seadme, sõidumeerikukaardi, liikumisanduri ning, kui GNSS ei ole sõiduki seadmesse integreeritud, sõiduki seadme ja GNSS-vastuvõtja vahelise ühenduse:






  i) | vastavust turbe-eesmärkidele; |
| --- | --- | --- |

a)

turvasertifikaadiga sõiduki seadme, sõidumeerikukaardi, liikumisanduri ning, kui GNSS ei ole sõiduki seadmesse integreeritud, sõiduki seadme ja GNSS-vastuvõtja vahelise ühenduse:

i)

vastavust turbe-eesmärkidele;

| ii) | järgmiste turbefunktsioonide täitmist: identimine ja autentimine, autoriseerimine, konfidentsiaalsus, aruandlus, terviklus, audit, õigsus ja teenuse usaldusväärus; |
| --- | --- |

ii)

järgmiste turbefunktsioonide täitmist: identimine ja autentimine, autoriseerimine, konfidentsiaalsus, aruandlus, terviklus, audit, õigsus ja teenuse usaldusväärus;

| b) | funktsionaalsuse sertifikaadiga, et katsetatud toode vastab nõuetele seoses funktsioonide, keskkonnaalaste omaduste, elektromagnetilise ühilduvuse omaduste ja füüsiliste nõuetega ning muudele kohaldatavatele standarditele; |
| --- | --- |

b)

funktsionaalsuse sertifikaadiga, et katsetatud toode vastab nõuetele seoses funktsioonide, keskkonnaalaste omaduste, elektromagnetilise ühilduvuse omaduste ja füüsiliste nõuetega ning muudele kohaldatavatele standarditele;

| c) | koostalitlusvõime sertifikaadiga, et katsetatud toode on täielikult koostalitlusvõimeline vastavate sõidumeeriku või sõidumeerikukaardi mudelitega. |
| --- | --- |

c)

koostalitlusvõime sertifikaadiga, et katsetatud toode on täielikult koostalitlusvõimeline vastavate sõidumeeriku või sõidumeerikukaardi mudelitega.

5.   Igast muudatusest sõidumeeriku tark- või riistvaras või nende valmistamiseks kasutatavates materjalides tuleb enne juurutamist teatada asutusele, kes andis seadme tüübikinnituse. Asutus kinnitab tootjale tüübikinnituse laiendamise või võib nõuda asjaomase funktsionaalsuse sertifikaadi, turva- ja/või koostalitlusvõime sertifikaadi ajakohastamist või kinnitamist.

6.   Mis tahes ühe sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübi kohta ei tohi esitada taotlust rohkem kui ühes liikmesriigis.

7.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud sätted käesoleva artikli ühetaoliseks rakendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Tüübikinnituse andmine

Liikmesriik annab tüübikinnituse mis tahes sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübile, mis vastab artiklites 4 ja 11 sätestatud nõuetele, kui liikmesriik saab kontrollida, et tootmismudelid vastavad kinnitatud tüübile.

Kinnitatud mudeli muudatuste või lisanduste puhul vaatab lisatüübikinnituse taotlused läbi liikmesriik, kes andis välja algse tüübikinnituse.

Artikkel 14

Tüübikinnitusmärk

Liikmesriik väljastab taotlejale eelnevalt kindlaksmääratud mudelile vastava tüübikinnitusmärgi sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi igale tüübile, mille ta artikli 13 ja II lisa alusel heaks kiidab. Kõnealused mudelid võtab komisjon rakendusaktidega vastu kooskõlas artikli 42 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 15

Kinnitamine või keeldumine

Pädevad asutused liikmesriigis, kus tüübikinnituse taotlus on esitatud, saadavad iga kinnitatava sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübi kohta teiste liikmesriikide ametiasutustele ühe kuu jooksul tüübikinnitustunnistuse, millega on kaasas asjakohaste tehniliste kirjelduste koopiad, kaasa arvatud plommide kohta. Kui pädevad asutused tüübikinnituse taotlust ei rahulda, siis annavad nad teiste liikmesriikide ametiasutustele teada, et kinnitamisest on keeldutud ning edastavad oma otsuse põhjendused.

Artikkel 16

Seadmete vastavus tüübikinnitusele

1.   Kui artikli 13 kohaselt tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et tema väljastatud tüübikinnitusmärki kandev sõiduki seade, liikumisandur, salvestusleht või sõidumeerik ei vasta tema kinnitatud tüübile, võtab ta vajalikud meetmed tagamaks, et tootmismudelid vastaksid kinnitatud tüübile. Võetud meetmed võivad vajaduse korral kaasa tuua tüübikinnituse tühistamise.

2.   Tüübikinnituse andnud liikmesriik tühistab tüübikinnituse, kui tüübikinnituse saanud sõiduki seade, liikumisandur, salvestusleht või sõidumeerik ei vasta käesolevale määrusele või kui selle kasutamise käigus avaldub mis tahes üldine defekt, mille tõttu ei ole võimalik seda kavandatud eesmärgil kasutada.

3.   Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik on saanud teiselt liikmesriigilt lõikes 1 või 2 osutatud juhtumi kohta teatise, võtab ta pärast konsulteerimist teatise esitanud liikmesriigiga nendes lõigetes sätestatud meetmeid, kui lõikes 5 ei sätestata teisiti.

4.   Lõikes 2 märgitud juhtumi tuvastanud liikmesriik võib keelata sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe või sõidumeeriku turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni. Sama kehtib lõikes 1 osutatud juhtumite puhul seoses ELi esmataatlusest vabastatud sõiduki seadmete, liikumisandurite, salvestuslehtede või sõidumeerikutega, kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii neid vastavusse kinnitatud mudeliga või käesoleva määruse nõuetega.

Igal juhul teatavad liikmesriikide pädevad asutused üksteisele ja komisjonile ühe kuu jooksul mis tahes tüübikinnituse tühistamisest või muudest lõike 1, 2 või 3 alusel võetud meetmetest ning esitavad kohased põhjendused.

5.   Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõigetes 1 või 2 osutatud juhtumid, millest talle on teatatud, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada ning teavitama olukorrast komisjoni.

Kui liikmesriigid ei ole nelja kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teatise esitamisest jõudnud kokkuleppele, võtab komisjon, olles konsulteerinud kõigi liikmesriikide ekspertidega ja kaalunud kõiki asjaomaseid tegureid, näiteks majanduslikke ja tehnilisi, kuue kuu jooksul kõnealuse neljakuulise ajavahemiku möödumisest vastu otsuse, mis edastatakse asjaomastele ja samal ajal ka teistele liikmesriikidele. Komisjon määrab iga juhtumi puhul oma otsuse rakendamise tähtaja.

Artikkel 17

Salvestuslehtede kinnitamine

1.   Salvestuslehe mudeli tüübikinnitustaotluse esitaja näitab oma taotluse vormil ära, millist tüüpi analoogsõidumeerikutes on kõnealune salvestusleht kasutamiseks mõeldud ning esitab salvestuslehe katsetamiseks sobivat tüüpi sõidumeerikud.

2.   Iga liikmesriigi pädevad asutused näitavad salvestuslehe mudeli tüübikinnitustunnistel ära, millist tüüpi analoogsõidumeerikutel seda salvestuslehe mudelit võib kasutada.

Artikkel 18

Keeldumisotsuste põhjendus

Kõik käesoleva määruse alusel tehtud otsused sõiduki seadme, liikumisanduri, salvestuslehe mudeli või sõidumeerikukaardi tüübikinnitusest keeldumise või selle tühistamise kohta peavad sisaldama üksikasjalikke põhjendusi keeldumise või tühistamise aluste kohta. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal teavitatakse teda õiguskaitsevahenditest, mida ta asjaomase liikmesriigi õiguse alusel kasutada saab, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 19

Tüübikinnitusega sõidumeerikute tunnustamine

Liikmesriigid ei tohi ühegi sõidumeerikuga varustatud sõiduki registreerimisest keelduda ega keelata sõiduki kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, et sõidukile on paigaldatud nimetatud seade, kui seadmed kannavad artiklis 14 osutatud tüübikinnitusmärki ning artikli 22 lõikes 4 osutatud paigaldustahvlit.

Artikkel 20

Turvalisus

1.   Tootjad projekteerivad, testivad ja kontrollivad sõiduki seadmeid, liikumisandureid ja sõidumeerikukaarte, mis on tootmisse võetud, et leida toote olelusringi vältel tekkivaid nõrku kohti ning takistada või leevendada nende võimalikku ärakasutamist. Testimise sageduse kehtestab tüübikinnitustunnistuse välja andnud liikmesriik, kuid see peab toimuma vähemalt iga kahe aasta tagant.

2.   Sel eesmärgil esitavad tootjad vajalikud dokumendid artikli 12 lõikes 3 osutatud sertifitseerimisasutusele nõrkade kohtade analüüsi tegemiseks.

3.   Lõike 1 kohaldamisel teeb artikli 12 lõikes 3 osutatud sertifitseerimisasutus sõiduki seadmete, liikumisandurite ja sõidumeerikukaartide ligipääsetavuse katsed eesmärgiga veenduda selles, et teadaolevaid nõrku kohti ei saa avalikkusele kättesaadavat teavet omavad isikud ära kasutada.

4.   Kui lõikes 1 osutatud katsete käigus avastatakse süsteemi elementide (sõiduki seadmete, liikumisandurite ja sõidumeerikukaartide) nõrgad kohad, ei või selliseid elemente turule viia. Kui lõikes 3 nimetatud katsetel tuvastatakse juba turul olevate elementide nõrgad kohtad, teavitab tootja või sertifitseerimisasutus tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevaid asutusi. Nimetatud pädevad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et probleem lahendatakse, eelkõige tootja poolt, ning teavitavad viivitamatult komisjoni avastatud nõrkadest kohtadest ja kavandatud või võetud meetmetest, sealhulgas vajaduse korral tüübikinnituse tühistamisest artikli 16 lõike 2 kohaselt.

Artikkel 21

Katsed töö käigus

1.   Liikmesriigid võivad lubada selliste sõidumeerikute töö käigus katsetamist, millel veel tüübikinnitust ei ole. Liikmesriigid tunnustavad vastastikku töö käigus katsetamiseks antud lubasid.

2.   Töö käigus katsetamisel osalevad juhid ja veoettevõtjad vastavad määruse (EÜ) nr 561/2006 nõuetele. Kõnealuse vastavuse tõendamiseks järgivad juhid käesoleva määruseartikli 35 lõikes 2 sätestatud menetlust.

3.   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte töö käigus katsetamisel järgitavate menetluste ja kõnealuste katsetamiste seireks kasutatavate vormide kehtestamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

IV   PEATÜKK

PAIGALDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 22

Paigaldamine ja remont

1.   Sõidumeerikuid võivad paigaldada või remontida ainult selleks otstarbeks kooskõlas artikliga 24 liikmesriigi pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad.

2.   Tunnustatud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad paigaldavad kooskõlas artiklis 15 osutatud tüübikinnitustunnistuses esitatud kirjeldusele sõidumeerikule plommid pärast selle korrakohase toimimise kontrollimist ning eelkõige viisil, mis tagab, et ükski manipuleerimisseade ei saa salvestatud andmeid kohandada ega muuta.

3.   Tunnustatud paigaldaja, töökoda või sõidukitootja paneb paigaldatavale plommile erimärgi ning lisaks sellele sisestab digitaalsete sõidumeerikute puhul autentimiskontrolli tegemise elektroonilised turvaandmed. Liikmesriikide pädevad asutused edastavad komisjonile kasutatavate märkide ja elektrooniliste turvaandmete registri ning vajaliku teabe kasutatavate elektrooniliste turvaandmete kohta. Komisjon võimaldab liikmesriikidele taotluse alusel juurdepääsu sellisele teabele.

4.   Tõendamaks sõidumeeriku paigaldamist käesoleva määruse nõuete kohaselt, lisatakse paigaldustahvel, mis on selgelt nähtav ja millele on kerge juurde pääseda.

5.   Sõidumeeriku osadele paigaldatakse plomm, mis vastab tüübikinnitustunnistusele. Sõidumeeriku ühendustele, mida on lihtne tahtlikult rikkuda, sealhulgas liikumisanduri ja käigukasti vahelisele ühendusele, ja asjakohasel juhul paigaldatakse paigaldustahvlile plomm.

Plomm eemaldatakse ainult:

| — | pädevate asutuste artikli 24 kohaselt tunnustatud paigaldajate või töökodade poolt sõidumeeriku remondi, hoolduse või ümberkalibreerimise eesmärgil, või asjakohase koolitusega ja vajaduse korral volitatud kontrolliametnike poolt kontrollimise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

pädevate asutuste artikli 24 kohaselt tunnustatud paigaldajate või töökodade poolt sõidumeeriku remondi, hoolduse või ümberkalibreerimise eesmärgil, või asjakohase koolitusega ja vajaduse korral volitatud kontrolliametnike poolt kontrollimise eesmärgil;

| — | plommi mõjutava sõiduki remondi või muutmise eesmärgil. Sellistel juhtudel hoitakse sõidukis kirjalikku avaldust, milles on esitatud plommi eemaldamise kuupäev, kellaaeg ja põhjus. Komisjon töötab rakendusaktide abil välja kirjaliku avalduse standardvormi. |
| --- | --- |

—

plommi mõjutava sõiduki remondi või muutmise eesmärgil. Sellistel juhtudel hoitakse sõidukis kirjalikku avaldust, milles on esitatud plommi eemaldamise kuupäev, kellaaeg ja põhjus. Komisjon töötab rakendusaktide abil välja kirjaliku avalduse standardvormi.

Kõikidel juhtudel asendab tunnustatud paigaldaja või töökoda plommi viivitamata ja hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast selle eemaldamist.

Enne plommi asendamist kontrollib ja kalibreerib sõidumeerikut tunnustatud töökoda.

Artikkel 23

Sõidumeerikute kontroll

1.   Tunnustatud töökojad kontrollivad sõidumeerikuid regulaarselt. Regulaarsed kontrollid tehakse vähemalt iga kahe aasta tagant.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollide käigus tuleb vähemalt kontrollida järgmist:

| — | sõidumeerik on õigesti paigaldatud ja sõiduki jaoks sobiv; |
| --- | --- |

—

sõidumeerik on õigesti paigaldatud ja sõiduki jaoks sobiv;

| — | sõidumeerik on töökorras; |
| --- | --- |

—

sõidumeerik on töökorras;

| — | sõidumeerikul on tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- |

—

sõidumeerikul on tüübikinnitusmärk;

| — | paigaldustahvel on kinnitatud; |
| --- | --- |

—

paigaldustahvel on kinnitatud;

| — | kõik plommid on terved ja kehtivad; |
| --- | --- |

—

kõik plommid on terved ja kehtivad;

| — | sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid ja puuduvad selliste seadmete kasutamise jäljed; |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid ja puuduvad selliste seadmete kasutamise jäljed;

| — | rehvi suurus ja rehvide tegelik ümbermõõt. |
| --- | --- |

—

rehvi suurus ja rehvide tegelik ümbermõõt.

3.   Töökojad koostavad kontrolliaruande juhul, kui tuleb parandada sõidumeeriku toimimise ebakõlasid, kas perioodilise kontrolli või riikliku pädeva asutuse erinõudmisel tehtud kontrolli tulemusena. Nad koostavad loetelu kõikidest koostatud kontrolliaruannetest.

4.   Kontrolliaruandeid säilitatakse vähemalt kahe aasta jooksul aruande koostamise kuupäevast. Liikmesriigid otsustavad, kas kontrolliaruandeid säilitatakse või saadetakse need nimetatud ajavahemiku jooksul pädevale asutusele. Juhul, kui töökoda säilitab kontrolliaruandeid, esitab töökoda pädeva asutuse taotluse korral kõnealuse ajavahemiku vältel tehtud kontrollide ja kalibreerimiste aruanded.

Artikkel 24

Paigaldajate, töökodade ja sõidukitootjate tunnustamine

1.   Liikmesriigid tunnustavad, kontrollivad regulaarselt ja sertifitseerivad sõidumeerikute paigaldamisi, ülevaatusi, katselisi kontrolle ja remonditöid tegevaid paigaldajaid, töökodasid ja sõidukitootjaid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et paigaldajad, töökojad ja sõidukitootjaid on pädevad ja usaldusväärsed. Sel eesmärgil kehtestavad ja avaldavad nad selgelt kõik riiklikud menetlused ning tagavad, et on täidetud järgmised miinimumkriteeriumid:

| a) | töötajatel on kohane koolitus; |
| --- | --- |

a)

töötajatel on kohane koolitus;

| b) | asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval; |
| --- | --- |

b)

asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval;

| c) | paigaldajatel, töökodadel ja sõidukitootjatel on hea maine. |
| --- | --- |

c)

paigaldajatel, töökodadel ja sõidukitootjatel on hea maine.

3.   Paigaldajate või töökodade auditid tehakse järgmiselt:

| a) | tunnustatud paigaldajate või töökodade sõidumeeriku käsitsemisel kasutatavaid meetodeid auditeeritakse vähemalt iga kahe aasta järel. Audit keskendub eelkõige võetud turvameetmetele ning töökojakaartide käsitsemisele. Liikmesriigid võivad selliseid auditeid läbi viia kohal viibimata; |
| --- | --- |

a)

tunnustatud paigaldajate või töökodade sõidumeeriku käsitsemisel kasutatavaid meetodeid auditeeritakse vähemalt iga kahe aasta järel. Audit keskendub eelkõige võetud turvameetmetele ning töökojakaartide käsitsemisele. Liikmesriigid võivad selliseid auditeid läbi viia kohal viibimata;

| b) | samuti korraldatakse tunnustatud paigaldajate või töökodade etteteatamata tehnilisi auditeid, et kontrollida tehtavaid kalibreerimisi, kontrolle ja paigaldusi. Kõnealused auditid hõlmavad aastas vähemalt 10 % tunnustatud paigaldajatest ja töökodadest. |
| --- | --- |

b)

samuti korraldatakse tunnustatud paigaldajate või töökodade etteteatamata tehnilisi auditeid, et kontrollida tehtavaid kalibreerimisi, kontrolle ja paigaldusi. Kõnealused auditid hõlmavad aastas vähemalt 10 % tunnustatud paigaldajatest ja töökodadest.

4.   Liikmesriigid ja nende pädevad asutused võtavad kohaseid meetmeid paigaldajate või töökodade ning veoettevõtjate vahelise huvide konflikti tekke vältimiseks. Eelkõige võetakse huvide konflikti tõsise ohu korral konkreetsed lisameetmed tagamaks, et paigaldaja või töökoda vastab käesolevale määrusele.

5.   Liikmesriikide pädevad asutused edastavad (võimaluse korral elektrooniliselt) komisjonile tunnustatud paigaldajate ja töökodade ning nendele väljastatud kaartide loetelud. Komisjon avaldab loetelud oma veebisaidil.

6.   Liikmesriikide pädevad asutused tühistavad kas ajutiselt või jäädavalt nende paigaldajate, töökodade ja sõidukitootjate tunnustuse, kes ei täida oma kohustusi käesoleva määruse alusel.

Artikkel 25

Töökojakaardid

1.   Töökojakaartide kehtivusaeg ei ole pikem kui üks aasta. Töökojakaardi pikendamisel tagab pädev asutus, et paigaldaja, töökoda või sõidukitootja vastab artikli 24 lõikes 2 loetletud kriteeriumidele.

2.   Pädev asutus pikendab töökojakaardi 15 tööpäeva jooksul alates sellekohase kehtiva taotluse ja kõigi vajalike dokumentide laekumisest. Kui töökojakaart on viga saanud, selle kasutamisel tekib tõrge, see kaob või varastatakse, siis väljastab pädev asutus asenduskaardi viie tööpäeva jooksul vastavasisulise üksikasjaliku taotluse laekumisest. Pädevad asutused peavad kadunud, varastatud või defektsete kaartide registrit.

3.   Kui liikmesriik tühistab paigaldaja, töökoja või sõidukitootja tunnustuse, nagu on sätestatud artiklis 24, siis tühistab ta samuti sellele väljastatud töökojakaardid.

4.   Liikmesriik võtab kõik meetmed, mis on vajalikud tunnustatud paigaldajatele, töökodadele ja sõidukitootjatele jagatud töökojakaartide võltsimise takistamiseks.

V   PEATÜKK

JUHIKAARDID

Artikkel 26

Juhikaartide väljastamine

1.   Juhikaart väljastatakse, kui juht esitab taotluse oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele. See väljastatakse ühe kuu jooksul taotluse ja kõigi vajalike dokumentide laekumisest pädevale asutusele.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „tavapärane elukoht” kohta, kus isik vähemalt 185 päeva kalendriaastast tulenevalt isiklikest või ametialastest sidemetest tavapäraselt elab, või kui isikul ametialased sidemed puuduvad, siis tulenevalt isiklikest sidemetest, mis näitavad tihedaid sidemeid kõnealuse isiku ja tema elukoha vahel.

Isiku, kelle ametialased sidemed on isiklikest sidemetest erinevas kohas ja kes sellest tulenevalt elab erinevates kohtades, mis asuvad kahes või enamas liikmesriigis, tavapäraseks elukohaks peetakse tema isiklike sidemete kohta, kui kõnealune isik sinna regulaarselt tagasi pöördub. Kõnealust viimast tingimust ei ole vaja kohaldada, kui isik elab liikmesriigis tähtajalise ülesande täitmiseks.

3.   Juhid esitavad tõendusmaterjali oma tavapärase elukoha kohta, näiteks oma isikutunnistuse või mis tahes muu kehtiva dokumendi. Juhikaardi väljastanud liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda mis tahes täiendavat teavet või tõendusmaterjali, kui nad kahtlevad tavapärase elukoha kinnituse kehtivuses või soovivad teha teatavat erikontrolli.

4.   Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võivad liikmesriigid väljastada ajutise, pikendamisõiguseta, kuni 185 päeva kehtiva juhikaardi juhile, kelle tavapärane elukoht ei ole liikmesriigis või AETRi kokkuleppe osalisriigis, eeldusel et selline juht on töösuhtes kaardi väljastanud liikmesriigis asutatud ettevõtjaga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 (18) kohaldamisel esitab kõnealuses määruses osutatud juhitunnistuse.

Komisjon jälgib liikmesriikide esitatud andmete alusel tähelepanelikult käesoleva lõike kohaldamist. Komisjon esitab oma tähelepanekud iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning analüüsib eelkõige, kas ajutistel juhikaartidel on tööturule negatiivne mõju ja kas ajutisi kaarte on asjaomasele sõidukijuhile väljastatud tavakorras rohkem kui ühel korral. Komisjon võib esitada asjakohase seadusandliku ettepaneku käesoleva lõike muutmiseks.

5.   Kaardi väljastava liikmesriigi pädevad asutused võtavad kohased meetmed selle tagamiseks, et taotlejal ei ole juba kehtivat juhikaarti ning isikustavad juhikaardi, tagades, et andmed on nähtavad ja turvalised.

6.   Juhikaart ei kehti kauem kui viis aastat.

7.   Kehtivat juhikaarti ei tühistata ega peatata, v.a juhul kui liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et kaart on võltsitud või juht kasutab kaarti, mis ei ole tema oma, või kui kaart on saadud valetunnistuste ja/või võltsitud dokumentide alusel. Kui kõnealused peatamise või tühistamise meetmed võtab liikmesriik, kes kaarti ei väljastanud, siis tagastab viimane kaardi võimalikult kiiresti selle väljastanud liikmesriigi ametiasutustele, märkides selle peatamise või tühistamise põhjused. Kui eeldatakse, et kaardi tagastamine võtab aega rohkem kui kaks nädalat, siis teavitab kaardi peatanud või tühistanud liikmesriik nende kahe nädala jooksul kaardi väljastanud liikmesriiki selle peatamise või tühistamise põhjustest.

8.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada juhikaartide võltsimist.

9.   Käesolev artikkel ei takista liikmesriiki väljastamast juhukaarti juhile, kelle tavapärane elukoht on liikmesriigi sellisel territooriumil, mille suhtes ei kohaldata Euroopa Liidu lepingut ega Euroopa Liidu toimimise lepingut, tingimusel et sellistel juhtudel kohaldatakse käesoleva määruse asjakohaseid sätteid.

Artikkel 27

Juhikaartide kasutamine

1.   Juhikaart on isiklik dokument.

2.   Juhil ei tohi olla rohkem kui üks kehtiv juhikaart ning ta tohib seda kasutada ainult oma isikliku juhikaardina. Juht ei tohi kasutada defektset ega aegunud juhikaarti.

Artikkel 28

Juhikaartide pikendamine

1.   Kui juht soovib oma juhikaarti pikendada, siis esitab ta taotluse oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt 15 tööpäeva enne kaardi aegumise kuupäeva.

2.   Kui pikendamisel on tavapärase elukoha liikmesriik erinev kaardi väljastanud liikmesriigist ja kui esimese liikmesriigi pädevale asutusele esitatakse taotlus juhikaardi pikendamiseks, siis teavitab ta varasema kaardi väljastanud ametiasutusi selle pikendamise põhjustest.

3.   Kui pikendamise taotlus esitatakse kaardi kohta, mille aegumiskuupäev läheneb, siis väljastab pädev asutus uue kaardi enne aegumiskuupäeva, kui taotlus saadeti lõikes 1 sätestatud tähtajaks.

Artikkel 29

Varastatud, kaotatud või defektsed juhikaardid

1.   Kaardi väljastanud ametiasutus säilitab väljastatud, varastatud, kaotatud või defektsete juhikaartide andmed vähemalt nende kehtivuse ajal.

2.   Kui juhikaart on kahjustatud või kui selle kasutamisel tekib tõrge, siis juht tagastab kaardi oma tavapärase elukoha liikmesriigi pädevale asutusele. Juhikaardi vargusest tuleb ametlikult teatada varguse toimumise riigi pädevale asutusele.

3.   Juhikaardi kaotamisest tuleb ametlikult teatada kaardi väljastanud liikmesriigi pädevatele asutustele ja juhi tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele (kui need on erinevad).

4.   Kui juhikaart saab viga, selle kasutamisel tekib tõrge või see kaob või varastatakse, siis esitab juht seitsme kalendripäeva jooksul selle asendamise taotluse tavapärase elukoha liikmesriigi pädevatele asutustele. Kõnealused asutused väljastavad asenduskaardi kaheksa tööpäeva jooksul pärast vastava üksikasjaliku taotluse laekumist.

5.   Lõikes 4 sätestatud tingimustel võib juht jätkata juhtimist ilma juhikaardita maksimaalselt 15 kalendripäeva või pikema aja vältel, kui see on vajalik sõiduki tagasijõudmiseks selle asukoha territooriumile, tingimusel et tal on võimalik tõestada juhikaardi esitamise või kasutamise võimatust sellel ajal.

Artikkel 30

Juhikaartide vastastikune tunnustamine ja vahetamine

1.   Liikmesriikide väljastatud juhikaarte tunnustatakse vastastikku.

2.   Kui liikmesriigi väljastatud kehtiva juhikaardi omanik on asunud tavapäraselt elama muus liikmesriigis, siis võib ta esitada taotluse oma kaardi vahetamiseks võrdväärse juhikaardi vastu. Kaarti vahetava liikmesriigi kohustus on kontrollida, kas esitatav kaart veel kehtib.

3.   Kaarti vahetav liikmesriik tagastab vana kaardi selle väljastanud liikmesriigi ametiasutusele ning annab teada tagastamise põhjused.

4.   Kui liikmesriik asendab või vahetab juhikaardi, siis registreeritakse kõnealuses liikmesriigis nimetatud asendamine või vahetamine ning mis tahes edasised asendamised või vahetamised.

Artikkel 31

Juhikaartide teabe elektrooniline vahetamine

1.   Tagamaks, et taotlejal ei ole juba kehtivat juhikaarti, millele on osutatud artiklis 26, peavad liikmesriigid riiklikke elektroonilisi registreid, mis sisaldavad järgmist teavet juhikaartide, muu hulgas artikli 26 lõikes 4 nimetatud juhikaartide kohta, vähemalt nende kehtivusajaga võrdväärse ajavahemiku vältel:

| — | juhi ees- ja perekonnanimi, |
| --- | --- |

—

juhi ees- ja perekonnanimi,

| — | juhi sünniaeg ja võimaluse korral sünnikoht, |
| --- | --- |

—

juhi sünniaeg ja võimaluse korral sünnikoht,

| — | kehtiva juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (kui see on olemas), |
| --- | --- |

—

kehtiva juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (kui see on olemas),

| — | juhikaardi staatus, |
| --- | --- |

—

juhikaardi staatus,

| — | juhikaardi number. |
| --- | --- |

—

juhikaardi number.

2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada elektrooniliste registrite omavaheline ühendus ja juurdepääsetavus kogu liidus, kasutades määruses 2010/19/EL osutatud sõnumiedastussüsteemi TACHOnet või ühilduvat süsteemi. Ühilduva süsteemi kasutamise korral peab elektrooniliste andmete vahetamine kõigi teiste liikmesriikidega olema võimalik TACHOnet sõnumiedastussüsteemi kaudu.

3.   Juhikaardi väljastamisel, asendamisel või vajaduse korral pikendamisel kontrollivad liikmesriigid alati elektrooniliste andmete vahetamise abil, et juhil ei ole juba muud kehtivat juhikaarti. Vahetatavad andmed on piiratud selle kontrolliks vajalike andmetega.

4.   Kontrolliametnikud võivad saada juurdepääsu elektroonilisele registrile juhikaardi andmete kontrollimiseks.

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid selliste ühiste menetluste ja tehniliste kirjelduste sätestamiseks, mis on vajalikud lõikes 2 osutatud omavahelise ühenduse loomiseks, sh vahetatavate andmete vorming, riiklike elektrooniliste registritega toimuva elektroonilise teabevahetuse tehnilised menetlused, juurdepääsu menetlused ja turbemehhanismid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

VI   PEATÜKK

SEADME KASUTAMINE

Artikkel 32

Sõidumeeriku nõuetekohane kasutamine

1.   Veoettevõtjad ja juhid tagavad digitaalse sõidumeeriku ja juhikaardi korrakohase toimimise ning nõuetekohase kasutamise. Analoogsõidumeerikut kasutavad veoettevõtjad ja juhid tagavad analoogsõidumeeriku korrakohase toimimise ning salvestuslehe nõuetekohase kasutamise.

2.   Digitaalset sõidumeerikut ei seadistata nii, et see lülituks automaatselt teatavale näidule ümber, kui sõiduki mootor või süüde on välja lülitatud, välja arvatud juhul, kui juht saab endiselt käsitsi valida sobiva tegevuse kategooria.

3.   Salvestuslehele kantud andmete või sõidumeerikule või juhikaardile salvestatud andmete või sõidumeerikust väljatrükitud andmete võltsimine, varjamine, esitamise takistamine või hävitamine on keelatud. Keelatud on ka sõidumeeriku, salvestuslehe või juhikaardi mis tahes manipuleerimine, mille tulemus võiks olla andmete ja/või prinditud andmete võltsimine, esitamise takistamine või hävitamine. Ühtegi sellisel eesmärgil kasutatavat seadet ei tohi sõidukis olla.

4.   Sõidukitesse ei tohi paigaldada rohkem kui ühte sõidumeerikut, välja arvatud artiklis 21 osutatud töö käigus katsetamise eesmärgil.

5.   Liikmesriigid keelavad selliste seadmete tootmise, levitamise, reklaamimise ja/või müügi, mis on ehitatud ja/või kavandatud sõidumeerikute manipuleerimiseks.

Artikkel 33

Veoettevõtja vastutus

1.   Veoettevõtja vastutab selle eest, et tema juhid on saanud nõuetekohase väljaõppe ja juhised seoses digitaalse ja analoogsõidumeeriku nõuetekohase toimimisega, ta teostab korrapäraselt kontrolle, tagamaks et juhid kasutavad sõidumeerikut nõuetekohaselt, ning ei anna juhtidele mingeid otseseid ega kaudseid stiimuleid sõidumeeriku väärkasutamiseks.

Veoettevõtja annab selliste sõidukite, millele on paigaldatud analoogsõidumeerik, juhtidele piisava arvu salvestuslehti, pidades silmas salvestuslehtede isiklikku olemust, kasutusaja pikkust ning võimalikku kohustust asendada salvestuslehed, mis on rikutud või mille on volitatud kontrolliametnik ära võtnud. Veoettevõtja annab juhtidele ainult tüübikinnituse saanud mudeli puhul ette nähtud salvestuslehed, mis sobivad kasutamiseks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus.

Kui sõidukile on paigaldatud digitaalne sõidumeerik, siis tagavad veoettevõtja ja juht, et võttes arvesse kasutusaja pikkust, on kontrolli korral võimalik kontrolliametniku nõudmisel andmed sõidumeerikust korrektselt välja trükkida.

2.   Veoettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid – kui need on artikli 35 kohaselt olemas – kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ning väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab veoettevõtja asjaomastele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaaditud andmete koopiad ja koopiate paberkandjal väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud andmed esitatakse või antakse üle iga volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

3.   Veoettevõtja vastutab käesoleva määruse rikkumiste eest, mille panevad toime tema juhid või tema käsutuses olevad juhid. Liikmesriigid võivad vastutuse siduda käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu ning määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 10 lõigete 1 ja 2 rikkumisega veoettevõtja poolt.

Artikkel 34

Juhikaartide ja salvestuslehtede kasutamine

1.   Juht kasutab salvestuslehte või juhikaarti iga päev, mil ta sõidukit juhib, ning alates hetkest, kui ta sõiduki üle võtab. Salvestuslehte või juhikaarti ei võeta välja enne igapäevase tööaja lõppu, kui selle väljavõtmine ei ole muul viisil lubatud. Ühtki salvestuslehte või juhikaarti ei tohi kasutada pikema aja jooksul kui see, milleks see on ette nähtud.

2.   Juhid kaitsevad piisavalt salvestuslehti või juhikaarte ega kasuta määrdunud või rikutud salvestuslehti või juhikaarte.

3.   Kui juht ei viibi sõidukis ega saa seetõttu sõidukisse paigaldatud sõidumeerikut kasutada, tuleb lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv osutatud ajavahemikud,

| a) | kui sõiduk on varustatud analoogsõidumeerikuga, kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata, või, |
| --- | --- |

a)

kui sõiduk on varustatud analoogsõidumeerikuga, kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata, või,

| b) | kui sõiduk on varustatud digitaalse sõidumeerikuga, kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil. |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk on varustatud digitaalse sõidumeerikuga, kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil.

Liikmesriigid ei kehtesta juhtidele kohustust esitada vorm, millega tõendatakse nende tegevust ajal, mil nad ei viibi sõidukis.

4.   Kui digitaalse sõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis tagab iga juht, et tema juhikaart sisestatakse sõidumeeriku õigesse avasse.

Kui analoogsõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis muudavad juhid vajadust mööda salvestuslehti, et asjakohased andmed kantaks tegelikult sõitva juhi salvestuslehele.

5.   Juht:

| a) | tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale; |
| --- | --- |

a)

tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale;

| b) | kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja eristatavalt järgmised ajavahemikud:






  i) | märgi all : juhtimisaeg; |
| --- | --- | --- |

b)

kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja eristatavalt järgmised ajavahemikud:

i)

märgi all Image : juhtimisaeg;

| ii) | märgi all : „muu töö”, mis tähendab mis tahes tegevust peale juhtimise, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis a, ja samuti mis tahes tööd samale või muule tööandjale transpordisektoris või sellest väljaspool; |
| --- | --- |

ii)

märgi all Image : „muu töö”, mis tähendab mis tahes tegevust peale juhtimise, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis a, ja samuti mis tahes tööd samale või muule tööandjale transpordisektoris või sellest väljaspool;

| iii) | märgi all : „valmisoleku aeg”, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis b; |
| --- | --- |

iii)

märgi all Image : „valmisoleku aeg”, nagu on määratletud direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punktis b;

| iv) | märgi all : vaheajad või puhkus. |
| --- | --- |

iv)

märgi all Image : vaheajad või puhkus.

6.   Iga analoogsõidumeerikuga varustatud sõiduki juht kannab oma salvestuslehele järgmised andmed:

| a) | salvestuslehe kasutamist alustades oma perekonna- ja eesnime; |
| --- | --- |

a)

salvestuslehe kasutamist alustades oma perekonna- ja eesnime;

| b) | salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha; |
| --- | --- |

b)

salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha;

| c) | iga sõiduki registreerimisnumbri, millele ta on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud esimese reisi alguses kui ka salvestuslehe kasutamise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada; |
| --- | --- |

c)

iga sõiduki registreerimisnumbri, millele ta on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud esimese reisi alguses kui ka salvestuslehe kasutamise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada;

| d) | läbisõidumõõdiku näidu:






  i) | salvestuslehele kantud esimese reisi alguses; |
| --- | --- | --- |

d)

läbisõidumõõdiku näidu:

i)

salvestuslehele kantud esimese reisi alguses;

| ii) | salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus; |
| --- | --- |

ii)

salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus;

| iii) | kui tööpäeva jooksul tuleb sõidukit vahetada, siis esimese sõiduki näidu, mida juht kasutama määrati, ja järgmise sõiduki näidu; |
| --- | --- |

iii)

kui tööpäeva jooksul tuleb sõidukit vahetada, siis esimese sõiduki näidu, mida juht kasutama määrati, ja järgmise sõiduki näidu;

| e) | sõidukite vahetamise aja. |
| --- | --- |

e)

sõidukite vahetamise aja.

7.   Juht sisestab digitaalsesse sõidumeerikusse nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega alustati ja kus see lõpetati. Liikmesriik võib siiski nõuda oma territooriumil vedudega tegelevate sõidukite juhtidelt riigi tähisele täpsemate geograafiliste andmete lisamist, kui liikmesriik on komisjoni neist geograafilistest andmetest enne 1. aprilli 1998 teavitanud.

Juhid ei pea esimese lõigu esimeses lauses osutatud teavet sisestama, kui sõidumeerik salvestab artiklis 8 sätestatud asukohaandmeid automaatselt.

Artikkel 35

Kahjustatud juhikaardid ja salvestuslehed

1.   Kui salvestusleht või juhikaart kahjustub, siis hoiavad juhid kahjustatud salvestuslehte või juhikaarti koos selle asendamiseks esitatud dokumendiga.

2.   Kui juhikaart kahjustub, selle kasutamisel tekib tõrge või see kaob või varastatakse, siis juht

| a) | prindib oma teekonna alguses andmed tema juhitud sõiduki kohta ja kannab väljatrükile






  i) | andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), ning oma allkirja; |
| --- | --- | --- |

a)

prindib oma teekonna alguses andmed tema juhitud sõiduki kohta ja kannab väljatrükile

i)

andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), ning oma allkirja;

| ii) | artikli 34 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv nimetatud ajavahemikud; |
| --- | --- |

ii)

artikli 34 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv nimetatud ajavahemikud;

| b) | prindib oma teekonna lõpul välja andmed sõidumeeriku salvestatud ajavahemike kohta, märgib üles sõidumeeriku mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates tegi teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kannab sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja. |
| --- | --- |

b)

prindib oma teekonna lõpul välja andmed sõidumeeriku salvestatud ajavahemike kohta, märgib üles sõidumeeriku mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates tegi teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kannab sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja.

Artikkel 36

Juhi kaasaskantavad dokumendid

1.   Kui juht juhib analoogsõidumeerikuga varustatud sõidukit, peab ta olema suuteline volitatud kontrolliametnikule tema nõudmisel igal ajal esitama

| i) | jooksva päeva salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 28 päeval kasutatud salvestuslehed; |
| --- | --- |

i)

jooksva päeva salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 28 päeval kasutatud salvestuslehed;

| ii) | juhikaardi, kui tal on see olemas, ja |
| --- | --- |

ii)

juhikaardi, kui tal on see olemas, ja

| iii) | kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006. |
| --- | --- |

iii)

kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006.

2.   Kui juht juhib digitaalse sõidumeerikuga varustatud sõidukit, peab ta olema suuteline volitatud kontrolliametnikule tema nõudmisel igal ajal esitama

| i) | oma juhikaardi; |
| --- | --- |

i)

oma juhikaardi;

| ii) | kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006; |
| --- | --- |

ii)

kõik jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määrusega ja määrusega (EÜ) nr 561/2006;

| iii) | salvestuslehed punktis ii osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud analoogsõidumeerikuga. |
| --- | --- |

iii)

salvestuslehed punktis ii osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud analoogsõidumeerikuga.

3.   Volitatud kontrolliametnik võib määruse (EÜ) nr 561/2006 täitmist kontrollida, analüüsides salvestuslehti, kuvades ekraanile või printides või laadides alla sõidumeerikus või juhikaardil salvestatud andmeid, või kui see ei ole võimalik, iga teist dokumenti, mis tõendab mittevastavust mõne sättega, näiteks käesoleva määruse artikli 29 lõikega 2 ja artikli 37 lõikega 2.

Artikkel 37

Menetlus seadmete tõrke korral

1.   Sõidumeeriku rikke või tõrgete korral laseb veoettevõtja selle tunnustatud paigaldajal või töökojal remontida niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.

Kui sõidukil ei ole võimalik pöörduda tagasi veoettevõtja territooriumile ühe nädala jooksul alates rikke või tõrgetega töötamise ilmnemisest, tehakse remont teel.

Artikli 41 alusel võetud liikmesriikide meetmetega antakse pädevatele asutustele õigus keelata sõiduki kasutamine, kui rikked või tõrked ei ole kõrvaldatud käesoleva lõike esimese ja teise lõigu kohaselt, kuivõrd see on kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusaktidega.

2.   Kui sõidumeerik ei ole töökorras või on tekkinud selle tõrked, siis märgivad juhid nende tuvastamist võimaldavad andmed (nimi, juhikaardi või juhiloa number) koos allkirjaga ja teabega nende eri ajavahemike kohta, mida sõidumeerik enam korrakohaselt ei salvesta ega prindi:

| a) | salvestuslehele või lehtedele või |
| --- | --- |

a)

salvestuslehele või lehtedele või

| b) | salvestuslehele kinnitatavale või juhikaardiga koos hoitavale ajutisele lehele. |
| --- | --- |

b)

salvestuslehele kinnitatavale või juhikaardiga koos hoitavale ajutisele lehele.

VII   PEATÜKK

RIIKLIK SUND JA KARISTUSED

Artikkel 38

Kontrolliametnikud

1.   Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks ja määruse järgimise tõhusaks jälgimiseks tuleb volitatud kontrolliametnikele anda piisav varustus ning asjakohased volitused. Nimetatud varustuse hulka kuuluvad eelkõige:

| a) | kontrollikaardid, millega on võimalik juurde pääseda sõidumeerikus ja sõidumeerikukaartidel, ja võimaluse korral töökojakaartidel registreeritud teabele; |
| --- | --- |

a)

kontrollikaardid, millega on võimalik juurde pääseda sõidumeerikus ja sõidumeerikukaartidel, ja võimaluse korral töökojakaartidel registreeritud teabele;

| b) | vajalikud vahendid, et laadida alla sõiduki seadme ja sõidumeerikukaartide andmefaile ning analüüsida selliseid digitaalse sõidumeeriku andmefaile ja väljatrükke ning analoogsõidumeeriku salvestuslehti või tabeleid. |
| --- | --- |

b)

vajalikud vahendid, et laadida alla sõiduki seadme ja sõidumeerikukaartide andmefaile ning analüüsida selliseid digitaalse sõidumeeriku andmefaile ja väljatrükke ning analoogsõidumeeriku salvestuslehti või tabeleid.

2.   Kui kontrolliametnikud leiavad kontrolli käigus piisavalt tõendeid põhjendatud pettusekahtluse kohta, siis on neil õigus suunata sõiduk tunnustatud töökoja juurde edasiste katsete läbiviimiseks, eelkõige selleks, et kontrollida, kas sõidumeerik:

| a) | on töökorras; |
| --- | --- |

a)

on töökorras;

| b) | registreerib ja salvestab andmeid õigesti ning kas selle kalibreerimisparameetrid on õiged. |
| --- | --- |

b)

registreerib ja salvestab andmeid õigesti ning kas selle kalibreerimisparameetrid on õiged.

3.   Kontrolliametnikel on õigus nõuda tunnustatud töökodadelt lõikes 2 osutatud katse ja manipulatsiooniseadmete olemasolu kontrollimiseks erikatsete läbiviimist. Kui avastatakse manipulatsiooniseadmed, siis võib need koos sõiduki seadme või selle osade ja juhikaardiga sõidukist eemaldada ning neid võib kasutada tõendusmaterjalina kooskõlas riiklike menetluseeskirjadega, mida kohaldatakse sellise tõendusmaterjali käitlemisel.

4.   Kontrolliametnikud kasutavad ettevõtja ruumide kontrollimise käigus asjakohasel juhul võimalust ettevõtja valduses olevaid sõidumeerikuid ja juhikaarte kontrollida.

Artikkel 39

Kontrolliametnike koolitus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kontrolliametnikud on nõuetekohaselt koolitatud, et salvestatud andmeid analüüsida ja sõidumeerikuid kontrollida, millega saavutatakse tulemuslik ja ühtlustatud kontroll ja jõustamine.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kontrolliametnike koolitusvajadustest hiljemalt ... (19).

3.   Komisjon võtab rakendusaktidega meetmeid, millega täpsustatakse kontrolliametnike esma- ja täiendusõppe sisu, sh kontrolliobjektide valimise ning manipuleerimisseadmete ja pettuste tuvastamise tehnikate kohta. Nimetatud meetmed hõlmavad juhiseid käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 561/2006 asjakohaste sätete rakendamise hõlbustamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 40 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Liikmesriigid lisavad kontrolliametnikele antavale koolitusele komisjoni täpsustatava sisu.

Artikkel 40

Vastastikune abi

Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisel ja selle järgimise kontrollimisel.

Kõnealuse vastastikuse abistamise raames saadavad liikmesriikide pädevad asutused eelkõige üksteisele kogu kättesaadava teabe paigaldajate ja töökodade käesoleva määruse rikkumiste kohta, erinevate manipuleerimisviiside kohta ning kõnealustele rikkumistele kohaldatavate karistuste kohta.

Artikkel 41

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad oma põhiseaduslikku korda järgides käesoleva määruse sätete rikkumiste eest karistamise eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad ning kooskõlas direktiivis 2006/22/EÜ määratletud rikkumiste kategooriatega.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõnealustest meetmetest ning karistusi käsitlevatest eeskirjadest ... (20). Nad teavitavad komisjoni kõnealuste meetmete kõigist edasistest muudatustest.

VIII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Kui komisjoni arvamus saadakse kirjaliku menetluse teel, lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemust saavutamata arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul, kui komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihtenamus seda taotleb.

Artikkel 43

Sõidumeerikufoorum

1.   Sõidumeerikufoorum luuakse eesmärgiga toetada sõidumeerikute tehnilisi küsimusi käsitlevat arutelu liikmesriikide ekspertide, artikli 42 osutatud komitee liikmete ja selliste kolmandate riikide ekspertide vahel, kus kasutatakse sõidumeerikuid vastavalt AETRi kokkuleppele. Liikmesriigid määravad sõidumeerikufoorumi jaoks oma eksperdi.

2.   Liikmesriigid peaksid sõidumeerikufoorumile lähetama eksperte, kes osalevad artiklis 42 osutatud komitees.

3.   Sõidumeerikufoorum on avatud osalemiseks neile huvitatud kolmandate riikide ekspertidele, kes on AETRi kokkuleppe osalisriigid.

4.   Sõidumeerikufoorumisse kutsutakse osalema ka sidusrühmad, sõidukitootjate esindajad, sõidumeerikute tootjad, sotsiaalpartnerid ja Euroopa andmekaitseinspektor.

5.   Sõidumeerikufoorum võtab vastu oma töökorra.

6.   Sõidumeerikufoorum kohtub vähemalt korra aastas.

Artikkel 44

Riiklikest meetmetest teavitamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni õigusaktide, eeskirjade ja haldussätete tekstist, mille nad võtavad vastu käesoleva määruse reguleerimisalas, hiljemalt 30 päeva jooksul pärast nende vastuvõtmise kuupäeva; seda hakatakse tegema hiljemalt ... (21).

Artikkel 45

Määruse (EL) nr 561/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 561/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse punkti a järele järgmine punkt:






  „aa) | sõidukite või autorongidega, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida kasutatakse selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma tööga, ning mida kasutatakse ettevõtte asukohast 100 km raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse punkti a järele järgmine punkt:

„aa)

sõidukite või autorongidega, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida kasutatakse selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma tööga, ning mida kasutatakse ettevõtte asukohast 100 km raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus;”.

| 2) | Artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktides d, f ja p asendatakse sõnad „50 km” sõnadega „100 km”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 13 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punktides d, f ja p asendatakse sõnad „50 km” sõnadega „100 km”.

| b) | punkti d esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „d) | sõidukid või sõidukite kombinatsioon, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida kasutavad universaalsete postiteenuste osutajad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ (ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (22) artikli 2 lõike 13 mõistes postisaadetiste kohaletoimetamiseks universaalse postiteenuse raames. |
| --- | --- | --- |

b)

punkti d esimene lõik asendatakse järgmisega:

„d)

sõidukid või sõidukite kombinatsioon, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida kasutavad universaalsete postiteenuste osutajad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ (ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (22) artikli 2 lõike 13 mõistes postisaadetiste kohaletoimetamiseks universaalse postiteenuse raames.

(22)  EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14.”"

Artikkel 46

Üleminekumeetmed

Kui käesolevas määruses osutatud rakendusakte ei ole vastu võetud ning neid ei ole võimalik kohaldada käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval, kohaldatakse üleminekumeetmena jätkuvalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 sätteid, sealhulgas selle IB lisa sätteid, kuni käesolevas määruses osutatud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäevani.

Artikkel 47

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 3821/85 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 48

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklis 46 osutatud üleminekumeetmete puudumisel kohaldatakse käesolevat määrust alates ... (23). Artikleid 24, 34 ja 45 kohaldatakse alates ... (24)

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 79.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta seisukoht (ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 106) ja nõukogu 15. novembri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

4

(5)  EKL 1994, lk I-2497.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

7

(8)  Komisjoni 13. jaanuari 2010. aasta soovitus 2010/19/EL turvalise elektroonilise andmevahetuse kohta liikmesriikide vahel, et kontrollida liikmesriikides väljaantavate juhikaartide kordumatust (ELT L 9, 14.1.2010, lk 10).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

11

(12)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

13

(14)  ELT C 37, 10.2.2012, lk 6.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).

15

(16)  Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27).

16

(17)  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

18

(19)  30 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

19

(20)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

20

(21)  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

21

(23)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

23

(24)  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

24

---

I LISA

ANALOOGSÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONI-, KATSETUS-, PAIGALDUS- JA KONTROLLINÕUDED

I.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „sõidumeerik” või „analoogsõidumeerik”– maanteesõidukitele paigaldamiseks mõeldud seade, mis näitab ja registreerib automaatselt või poolautomaatselt nende sõidukite liikumise ja juhtide tööaja teatavad üksikasjad;

b)   „sõidumeeriku konstant”– numbriline parameeter, mis vastab ühe kilomeetri jooksul läbitud vahemaa näitamiseks ja registreerimiseks vajaliku sisendsignaali väärtusele; konstanti väljendatakse pööretena kilomeetris (k = ... pööre/km) või impulssidena kilomeetris (k = ... imp/km);

c)   „sõidukit iseloomustav koefitsient”– numbriline parameeter, mis kirjeldab sõidukit sõidumeerikuga ühendava osa (käigukasti väljundvõll või -telg) tekitatud väljundsignaali, kui sõiduk läbib normaalsetes katsetingimustes ühe mõõdetud kilomeetri pikkuse vahemaa (vt käesoleva lisa VI osa punkt 4). Sõidukit iseloomustavat konstanti väljendatakse pööretena kilomeetris (k = ... pööre/km) või impulssidena kilomeetris (k = ... imp/km);

d)   „rattarehvide efektiivümbermõõt”– mitme sõidukit vedava ratta (veoratta) keskmine läbitud teepikkus täieliku pöörlemise korral. Teepikkusi tuleb mõõta normaalsetes katsetingimustes (vt käesoleva lisa VI osa punkt 4) ning neid väljendatakse kujul: 1 = ... mm.

II.   SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID

Sõidumeerik peab suutma registreerida järgmist:

| 1. | sõiduki läbitud teepikkus; |
| --- | --- |

1.

sõiduki läbitud teepikkus;

| 2. | sõiduki kiirus; |
| --- | --- |

2.

sõiduki kiirus;

| 3. | juhtimisaeg; |
| --- | --- |

3.

juhtimisaeg;

| 4. | muu tööaeg või valmisolekuaeg; |
| --- | --- |

4.

muu tööaeg või valmisolekuaeg;

| 5. | töö vaheajad ja igapäevane puhkeaeg; |
| --- | --- |

5.

töö vaheajad ja igapäevane puhkeaeg;

| 6. | salvestuslehte sisaldava korpuse avamine; |
| --- | --- |

6.

salvestuslehte sisaldava korpuse avamine;

| 7. | elektrooniliste sõidumeerikute puhul, mis toimivad signaalide elektrilise edastamise teel vahemaa- ja kiirusanduritelt, igasugune rohkem kui 100 millisekundit kestev katkestus sõidumeeriku energiavarustuses (välja arvatud valgustus) ning vahemaa- ja kiirusanduri energiavarustuses ning igasugune vahemaa- ja kiirusandurisse juhitava signaali katkestus. |
| --- | --- |

7.

elektrooniliste sõidumeerikute puhul, mis toimivad signaalide elektrilise edastamise teel vahemaa- ja kiirusanduritelt, igasugune rohkem kui 100 millisekundit kestev katkestus sõidumeeriku energiavarustuses (välja arvatud valgustus) ning vahemaa- ja kiirusanduri energiavarustuses ning igasugune vahemaa- ja kiirusandurisse juhitava signaali katkestus.

Sõiduki puhul, mida kasutab kaks juhti, peab sõidumeerik suutma registreerida samaaegselt ja eristatavalt kahele eraldi salvestuslehele esimese lõigu punktides 3, 4 ja 5 loetletud ajad.

III.   SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONINÕUDED

a)   Üldnõuded

1.   Sõidumeerikul on järgmised osad:

| 1.1. | Visuaalsed vahendid, mis näitavad:






  — | läbitud teepikkust (läbisõidumõõdik), |
| --- | --- | --- |

1.1.

Visuaalsed vahendid, mis näitavad:

—

läbitud teepikkust (läbisõidumõõdik),

| — | kiirust (spidomeeter), |
| --- | --- |

—

kiirust (spidomeeter),

| — | aega (kell). |
| --- | --- |

—

aega (kell).

| 1.2. | Salvestusvahendid koosnevad:






  — | läbisõidumõõdikust, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Salvestusvahendid koosnevad:

—

läbisõidumõõdikust,

| — | kiirusmeerikust, |
| --- | --- |

—

kiirusmeerikust,

| — | ühest või mitmest punkti c alapunkti 4 nõuetele vastavast ajameerikust. |
| --- | --- |

—

ühest või mitmest punkti c alapunkti 4 nõuetele vastavast ajameerikust.

| 1.3. | Märgistusvahendid, mis näitavad salvestuslehel eraldi:






  — | seda salvestuslehte sisaldava korpuse iga avamist; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Märgistusvahendid, mis näitavad salvestuslehel eraldi:

—

seda salvestuslehte sisaldava korpuse iga avamist;

| — | elektroonilise sõidumeeriku puhul, nagu see on määratletud II osa esimese lõigu punktis 7, igasugust rohkem kui 100 millisekundit kestvat katkestust sõidumeeriku energiavarustuses (välja arvatud valgustus) pärast toiteallika uut sisselülitamist; |
| --- | --- |

—

elektroonilise sõidumeeriku puhul, nagu see on määratletud II osa esimese lõigu punktis 7, igasugust rohkem kui 100 millisekundit kestvat katkestust sõidumeeriku energiavarustuses (välja arvatud valgustus) pärast toiteallika uut sisselülitamist;

| — | elektroonilise sõidumeeriku puhul, nagu see on määratletud II osa esimese lõigu punktis 7, igasugust rohkem kui 100 millisekundit kestvat katkestust vahemaa- ja kiirusanduri energiavarustuses, ning vahemaa- ja kiirusandurisse juhitava signaali mis tahes katkestamist. |
| --- | --- |

—

elektroonilise sõidumeeriku puhul, nagu see on määratletud II osa esimese lõigu punktis 7, igasugust rohkem kui 100 millisekundit kestvat katkestust vahemaa- ja kiirusanduri energiavarustuses, ning vahemaa- ja kiirusandurisse juhitava signaali mis tahes katkestamist.

2.   Kui sõidumeerikule pannakse punktis 1 loetletud seadmetele lisaks veel seadmeid, ei tohi need segada kohustuslike seadmete nõuetekohast toimimist ega nende näitude lugemist.

Sõidumeerik tuleb esitada tüübikinnituseks koos kõigi lisaseadmetega.

3.   Materjalid

| 3.1. | Sõidumeeriku kõik koostisosad peavad olema tehtud piisavalt stabiilsetest ja piisava mehaanilise tugevusega materjalidest, millel on stabiilsed elektrilised ja magnetilised karakteristikud. |
| --- | --- |

3.1.

Sõidumeeriku kõik koostisosad peavad olema tehtud piisavalt stabiilsetest ja piisava mehaanilise tugevusega materjalidest, millel on stabiilsed elektrilised ja magnetilised karakteristikud.

| 3.2. | Seadme mis tahes koostisosa muudatused või muudatused selle valmistamiseks kasutatavates materjalides tuleb enne valmistamisel kasutuselevõtmist esitada kinnitamiseks asutusele, kes andis seadme tüübikinnituse. |
| --- | --- |

3.2.

Seadme mis tahes koostisosa muudatused või muudatused selle valmistamiseks kasutatavates materjalides tuleb enne valmistamisel kasutuselevõtmist esitada kinnitamiseks asutusele, kes andis seadme tüübikinnituse.

4.   Läbitud teepikkuse mõõtmine

Läbitud teepikkuse võib mõõta ja registreerida nii:

| — | et selle hulka arvatakse nii edaspidi kui tagurpidi liikumine või |
| --- | --- |

—

et selle hulka arvatakse nii edaspidi kui tagurpidi liikumine või

| — | selle hulka arvatakse ainult edaspidi liikumine. |
| --- | --- |

—

selle hulka arvatakse ainult edaspidi liikumine.

Tagurpidi liikumise mis tahes salvestus ei tohi mõjutada muude salvestuste selgust ja täpsust.

5.   Kiiruse mõõtmine

| 5.1. | Kiiruse mõõtmisulatus vastab tüübikinnitustunnistusel märgitud ulatusele. |
| --- | --- |

5.1.

Kiiruse mõõtmisulatus vastab tüübikinnitustunnistusel märgitud ulatusele.

| 5.2. | Mõõtevahendi loomulik sagedus ja summutus peavad olema sellised, et kiirust näitavad ja registreerivad seadmed võivad mõõtmisulatuses järgida kuni 2 m/s2 suurust kiirenduse muutust lubatud hälbe piires. |
| --- | --- |

5.2.

Mõõtevahendi loomulik sagedus ja summutus peavad olema sellised, et kiirust näitavad ja registreerivad seadmed võivad mõõtmisulatuses järgida kuni 2 m/s2 suurust kiirenduse muutust lubatud hälbe piires.

6.   Aja mõõtmine (kell)

| 6.1. | Kella lähtestusseadis peab olema salvestuslehte sisaldava korpuse sees; korpuse iga avamine tuleb registreerida automaatselt salvestuslehel. |
| --- | --- |

6.1.

Kella lähtestusseadis peab olema salvestuslehte sisaldava korpuse sees; korpuse iga avamine tuleb registreerida automaatselt salvestuslehel.

| 6.2. | Kui salvestuslehe edasiliikumist juhib kell, peab aeg, mille jooksul kell pärast täielikku üleskeeramist töötab, olema vähemalt 10 % pikem salvestusajast, mis vastab seadmesse pandavate salvestuslehtede maksimaalsele ajale. |
| --- | --- |

6.2.

Kui salvestuslehe edasiliikumist juhib kell, peab aeg, mille jooksul kell pärast täielikku üleskeeramist töötab, olema vähemalt 10 % pikem salvestusajast, mis vastab seadmesse pandavate salvestuslehtede maksimaalsele ajale.

7.   Valgustus ja kaitse

| 7.1. | Seadme visuaalsed vahendid peavad olema varustatud piisava mittepimestava valgustusega. |
| --- | --- |

7.1.

Seadme visuaalsed vahendid peavad olema varustatud piisava mittepimestava valgustusega.

| 7.2. | Normaalsetes kasutustingimustes peavad seadme kõik sisemised osad olema kaitstud niiskuse ja tolmu eest. Lisaks sellele peavad need olema avamiskindlad ja olema korpustes, mida saab kinni plommida. |
| --- | --- |

7.2.

Normaalsetes kasutustingimustes peavad seadme kõik sisemised osad olema kaitstud niiskuse ja tolmu eest. Lisaks sellele peavad need olema avamiskindlad ja olema korpustes, mida saab kinni plommida.

b)   Visuaalsed vahendid

1.   Läbitud teepikkuse näidik (läbisõidumõõdik)

| 1.1. | Läbitud teepikkuse näidiku väikseima jaotise väärtus peab olema 0,1 kilomeetrit. Hektomeetreid näitavaid arve peab saama selgesti eristada täiskilomeetreid näitavatest arvudest. |
| --- | --- |

1.1.

Läbitud teepikkuse näidiku väikseima jaotise väärtus peab olema 0,1 kilomeetrit. Hektomeetreid näitavaid arve peab saama selgesti eristada täiskilomeetreid näitavatest arvudest.

| 1.2. | Läbisõidumõõdiku numbrid peavad olema kergesti loetavad ja nende näivkõrgus peab olema vähemalt 4 mm. |
| --- | --- |

1.2.

Läbisõidumõõdiku numbrid peavad olema kergesti loetavad ja nende näivkõrgus peab olema vähemalt 4 mm.

| 1.3. | Läbisõidumõõdikul peab olema võimalik näidata vähemalt 99 999,9 km. |
| --- | --- |

1.3.

Läbisõidumõõdikul peab olema võimalik näidata vähemalt 99 999,9 km.

2.   Kiirusnäidikud (spidomeeter)

| 2.1. | Kiiruseskaala peab mõõtmisulatuses olema ühtselt gradueeritud 1, 2, 5 või 10 kilomeetri kaupa tunnis. Kiiruse skaalamärkide väärtus (vahemaa kahe järjestikuse märgi vahel) ei tohi olla suurem kui 10 % skaalal näidatud maksimumkiirusest. |
| --- | --- |

2.1.

Kiiruseskaala peab mõõtmisulatuses olema ühtselt gradueeritud 1, 2, 5 või 10 kilomeetri kaupa tunnis. Kiiruse skaalamärkide väärtus (vahemaa kahe järjestikuse märgi vahel) ei tohi olla suurem kui 10 % skaalal näidatud maksimumkiirusest.

| 2.2. | Mõõteulatusest väljaspool olevat ala ei tule tähistada numbritega. |
| --- | --- |

2.2.

Mõõteulatusest väljaspool olevat ala ei tule tähistada numbritega.

| 2.3. | Kiiruse erinevust 10 km/h näitava mõõteskaala jaotise pikkus peab olema vähemalt 10 mm. |
| --- | --- |

2.3.

Kiiruse erinevust 10 km/h näitava mõõteskaala jaotise pikkus peab olema vähemalt 10 mm.

| 2.4. | Osutiga näidikul ei tohi vahemaa osuti ja näidiku vahel olla suurem kui 3 mm. |
| --- | --- |

2.4.

Osutiga näidikul ei tohi vahemaa osuti ja näidiku vahel olla suurem kui 3 mm.

3.   Ajanäidik (kell)

Ajanäidik peab olema nähtav väljaspool seadet ning selle näit peab olema selge, lihtne ja üheselt mõistetav.

c)   Salvestusvahendid

1.   Üldnõuded

| 1.1. | Kõik seadmed, olenemata salvestuslehe kujust (riba või ketas), peavad olema varustatud märgiga, mis võimaldab salvestuslehte korrektselt sisse panna, nii et oleks tagatud kella näidatava aja ja lehe ajamärgistuse vastavus. |
| --- | --- |

1.1.

Kõik seadmed, olenemata salvestuslehe kujust (riba või ketas), peavad olema varustatud märgiga, mis võimaldab salvestuslehte korrektselt sisse panna, nii et oleks tagatud kella näidatava aja ja lehe ajamärgistuse vastavus.

| 1.2. | Salvestuslehte liigutav mehhanism peab olema selline, et see tagaks lehe tõrgeteta liikumise ning vaba sissepanemise ja väljavõtmise. |
| --- | --- |

1.2.

Salvestuslehte liigutav mehhanism peab olema selline, et see tagaks lehe tõrgeteta liikumise ning vaba sissepanemise ja väljavõtmise.

| 1.3. | Kettakujuliste salvestuslehtede puhul peab edasiliigutamisseadet juhtima kellamehhanism. Sel juhul peab salvestuslehe pöörlemine olema pidev ja ühtlane, minimaalse kiirusega 7 mm tunnis, mõõdetuna ringi siseküljel, mis tähistab kiiruse mõõtmisala serva. Ribakujulise meeriku puhul, kus salvestuslehtede edasiliigutamisseadet juhib kellamehhanism, peab sirgjooneline edasiliikumine olema vähemalt 10 mm tunnis. |
| --- | --- |

1.3.

Kettakujuliste salvestuslehtede puhul peab edasiliigutamisseadet juhtima kellamehhanism. Sel juhul peab salvestuslehe pöörlemine olema pidev ja ühtlane, minimaalse kiirusega 7 mm tunnis, mõõdetuna ringi siseküljel, mis tähistab kiiruse mõõtmisala serva. Ribakujulise meeriku puhul, kus salvestuslehtede edasiliigutamisseadet juhib kellamehhanism, peab sirgjooneline edasiliikumine olema vähemalt 10 mm tunnis.

| 1.4. | Läbitud teepikkuse, sõiduki kiiruse ja salvestuslehte või salvestuslehti sisaldava korpuse kõigi avamiste registreerimine peab olema automaatne. |
| --- | --- |

1.4.

Läbitud teepikkuse, sõiduki kiiruse ja salvestuslehte või salvestuslehti sisaldava korpuse kõigi avamiste registreerimine peab olema automaatne.

2.   Läbitud teepikkuse salvestamine

| 2.1. | Salvestuslehel peab iga läbitud kilomeeter olema kujutatud vähemalt ühemillimeetrise muutusega vastaval koordinaadil. |
| --- | --- |

2.1.

Salvestuslehel peab iga läbitud kilomeeter olema kujutatud vähemalt ühemillimeetrise muutusega vastaval koordinaadil.

| 2.2. | Isegi kui kiirus ulatub mõõtmisulatuse ülempiirini, peab teepikkuse salvestus olema selgesti loetav. |
| --- | --- |

2.2.

Isegi kui kiirus ulatub mõõtmisulatuse ülempiirini, peab teepikkuse salvestus olema selgesti loetav.

3.   Kiiruse salvestamine

| 3.1. | Olenemata salvestuslehe kujust, peab kiirusmeeriku pliiats normaalselt liikuma salvestuslehe liikumise suunas sirgjooneliselt ja õige nurga all. Kuid pliiatsi liikumine võib olla kõverjooneline, kui täidetud on järgmised tingimused:






  — | pliiatsi joonistatud jälg peab olema risti kiiruse salvestamiseks jäetud ala keskmise ümbermõõduga (kettakujuliste salvestuslehtede puhul) või teljega (ribakujuliste salvestuslehtede puhul), |
| --- | --- | --- |

3.1.

Olenemata salvestuslehe kujust, peab kiirusmeeriku pliiats normaalselt liikuma salvestuslehe liikumise suunas sirgjooneliselt ja õige nurga all. Kuid pliiatsi liikumine võib olla kõverjooneline, kui täidetud on järgmised tingimused:

—

pliiatsi joonistatud jälg peab olema risti kiiruse salvestamiseks jäetud ala keskmise ümbermõõduga (kettakujuliste salvestuslehtede puhul) või teljega (ribakujuliste salvestuslehtede puhul),

| — | olenemata salvestuslehe kujust peab pliiatsi joonistatud jälje kumerusraadiuse ja kiiruse salvestamiseks jäetud ala laiuse suhe olema vähemalt 2,4:1, |
| --- | --- |

—

olenemata salvestuslehe kujust peab pliiatsi joonistatud jälje kumerusraadiuse ja kiiruse salvestamiseks jäetud ala laiuse suhe olema vähemalt 2,4:1,

| — | ajaskaala tähistused peavad ulatuma salvestusalale sama raadiusega kumeruse all kui pliiatsi joonistatud jälg. Ajaskaalal olevate märgistuste vahemik ei tohi olla pikem kui üks tund. |
| --- | --- |

—

ajaskaala tähistused peavad ulatuma salvestusalale sama raadiusega kumeruse all kui pliiatsi joonistatud jälg. Ajaskaalal olevate märgistuste vahemik ei tohi olla pikem kui üks tund.

| 3.2. | Salvestuslehel peab iga kiirusemuudatus 10 km/h olema kujutatud vähemalt 1,5 mm muutusega vastaval koordinaadil. |
| --- | --- |

3.2.

Salvestuslehel peab iga kiirusemuudatus 10 km/h olema kujutatud vähemalt 1,5 mm muutusega vastaval koordinaadil.

4.   Aja salvestamine

| 4.1. | Sõidumeerik peab olema ehitatud selliselt, et juhtimisaeg salvestatakse alati automaatselt ning vajaduse korral on lülitiseadme abil võimalik salvestada eraldi muud ajad, nagu see on osutatud käesoleva määruse artikli 34 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv. |
| --- | --- |

4.1.

Sõidumeerik peab olema ehitatud selliselt, et juhtimisaeg salvestatakse alati automaatselt ning vajaduse korral on lülitiseadme abil võimalik salvestada eraldi muud ajad, nagu see on osutatud käesoleva määruse artikli 34 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv.

| 4.2. | Jälgede karakteristikute, nende suhteliste asukohtade ja vajaduse korral määruse artiklis 34 sätestatud märkide abil peab olema võimalik erinevaid aegu selgesti eristada. Erinevad ajad tuleks salvestuslehel üksteisest eristada vastavate jälgede paksuse erinevusega või mis tahes muu süsteemi abil, mis on loetavuse ja andmete tõlgendamise lihtsuse suhtes vähemalt sama tõhus. |
| --- | --- |

4.2.

Jälgede karakteristikute, nende suhteliste asukohtade ja vajaduse korral määruse artiklis 34 sätestatud märkide abil peab olema võimalik erinevaid aegu selgesti eristada. Erinevad ajad tuleks salvestuslehel üksteisest eristada vastavate jälgede paksuse erinevusega või mis tahes muu süsteemi abil, mis on loetavuse ja andmete tõlgendamise lihtsuse suhtes vähemalt sama tõhus.

| 4.3. | Sõidukite puhul, mille meeskond koosneb mitmest juhist, tuleb punktis 4.1 sätestatud andmed salvestada eraldi salvestuslehtedele, kusjuures iga salvestusleht kuulub ühele juhile. Sel juhul peab erinevate salvestuslehtede edasiliikumine toimuma kas ühtse mehhanismi abil või sünkroniseeritud eraldi mehhanismide abil. |
| --- | --- |

4.3.

Sõidukite puhul, mille meeskond koosneb mitmest juhist, tuleb punktis 4.1 sätestatud andmed salvestada eraldi salvestuslehtedele, kusjuures iga salvestusleht kuulub ühele juhile. Sel juhul peab erinevate salvestuslehtede edasiliikumine toimuma kas ühtse mehhanismi abil või sünkroniseeritud eraldi mehhanismide abil.

d)   Sulgur

| 1. | Salvestuslehte või salvestuslehti ja kella lähtestusmehhanismi sisaldav korpus peab olema varustatud lukuga. |
| --- | --- |

1.

Salvestuslehte või salvestuslehti ja kella lähtestusmehhanismi sisaldav korpus peab olema varustatud lukuga.

| 2. | Salvestuslehte või salvestuslehti ja kella lähtestusmehhanismi sisaldava korpuse iga avamine tuleb automaatselt registreerida salvestuslehel või -lehtedel. |
| --- | --- |

2.

Salvestuslehte või salvestuslehti ja kella lähtestusmehhanismi sisaldava korpuse iga avamine tuleb automaatselt registreerida salvestuslehel või -lehtedel.

e)   Märgistus

| 1. | Sõidumeeriku esiküljel peavad olema järgmised märgistused:






  — | läbisõidumõõdiku näidu lähedal teepikkuse mõõtühik, mida näidatakse lühendiga „km”; |
| --- | --- | --- |

1.

Sõidumeeriku esiküljel peavad olema järgmised märgistused:

—

läbisõidumõõdiku näidu lähedal teepikkuse mõõtühik, mida näidatakse lühendiga „km”;

| — | kiiruseskaala lähedal märgistus „km/h”; |
| --- | --- |

—

kiiruseskaala lähedal märgistus „km/h”;

| — | spidomeetri mõõtepiirkond kujul „Vmin. ... km/h, Vmax. ... km/h”. Märgistus ei ole vajalik, kui see on olemas seadet kirjeldaval tahvlil. |
| --- | --- |

—

spidomeetri mõõtepiirkond kujul „Vmin. ... km/h, Vmax. ... km/h”. Märgistus ei ole vajalik, kui see on olemas seadet kirjeldaval tahvlil.

Neid nõudeid ei kohaldata siiski sõidumeerikute suhtes, millele on antud tüübikinnitus enne 10. augustit 1970.

| 2. | Kirjeldav tahvel tuleb ehitada seadme sisse ning sellel peavad olema järgmised märgistused, mis peavad olema nähtavad paigaldatud seadmel:






  — | seadme tootja nimi ja aadress, |
| --- | --- | --- |

2.

Kirjeldav tahvel tuleb ehitada seadme sisse ning sellel peavad olema järgmised märgistused, mis peavad olema nähtavad paigaldatud seadmel:

—

seadme tootja nimi ja aadress,

| — | tootjanumber ja ehitusaasta, |
| --- | --- |

—

tootjanumber ja ehitusaasta,

| — | seadme tüübikinnitusmärk, |
| --- | --- |

—

seadme tüübikinnitusmärk,

| — | seadme konstant kuju l „k = ... pööre/km” või „k = ... imp/km”, |
| --- | --- |

—

seadme konstant kuju l „k = ... pööre/km” või „k = ... imp/km”,

| — | soovi korral mõõtepiirkond punktis 1 kirjeldatud kujul, |
| --- | --- |

—

soovi korral mõõtepiirkond punktis 1 kirjeldatud kujul,

| — | kui seadme tundlikkus kaldenurga suhtes võib mõjutada seadme näite üle lubatud hälbe, väljendatakse lubatud kaldenurk järgmiselt:



  kus α on nurk, mis on mõõdetud seadme esikülje (paigaldatud ülespoole) horisontaalasendis, milles seade on kalibreeritud, ning ß ja γ on vastavalt kalibreerimisnurgast α lubatud maksimaalsed hälbed üles- ja allapoole. |
| --- | --- |

—

kui seadme tundlikkus kaldenurga suhtes võib mõjutada seadme näite üle lubatud hälbe, väljendatakse lubatud kaldenurk järgmiselt:

Image

kus α on nurk, mis on mõõdetud seadme esikülje (paigaldatud ülespoole) horisontaalasendis, milles seade on kalibreeritud, ning ß ja γ on vastavalt kalibreerimisnurgast α lubatud maksimaalsed hälbed üles- ja allapoole.

f)   Lubatud hälve (visuaal- ja salvestusseadmed)

| 1. | Katsestendil enne paigaldamist:






  a) | läbitud teepikkus:
  tegelikust teepikkusest pluss/miinus 1 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km; |
| --- | --- | --- |

1.

Katsestendil enne paigaldamist:

a)

läbitud teepikkus:

tegelikust teepikkusest pluss/miinus 1 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km;

| b) | kiirus:
  tegelikust kiirusest pluss/miinus 3 km/h; |
| --- | --- |

b)

kiirus:

tegelikust kiirusest pluss/miinus 3 km/h;

| c) | aeg:
  pluss/miinus kaks minutit päevas ja maksimaalselt 10 minutit seitsme päeva kohta, kui kella üleskeeramisjärgne tööaeg ei ole sellest ajast lühem. |
| --- | --- |

c)

aeg:

pluss/miinus kaks minutit päevas ja maksimaalselt 10 minutit seitsme päeva kohta, kui kella üleskeeramisjärgne tööaeg ei ole sellest ajast lühem.

| 2. | Paigaldamisel:






  a) | läbitud teepikkus:
  tegelikust teepikkusest pluss/miinus 2 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km; |
| --- | --- | --- |

2.

Paigaldamisel:

a)

läbitud teepikkus:

tegelikust teepikkusest pluss/miinus 2 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km;

| b) | kiirus:
  tegelikust kiirusest pluss/miinus 4 km/h; |
| --- | --- |

b)

kiirus:

tegelikust kiirusest pluss/miinus 4 km/h;

| c) | aeg:
  pluss/miinus 2 minutit päevas või
  pluss/miinus 10 minutit seitsme päeva kohta. |
| --- | --- |

c)

aeg:

pluss/miinus 2 minutit päevas või

pluss/miinus 10 minutit seitsme päeva kohta.

| 3. | Kasutamisel:






  a) | läbitud teepikkus:
  tegelikust teepikkusest pluss/miinus 4 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km; |
| --- | --- | --- |

3.

Kasutamisel:

a)

läbitud teepikkus:

tegelikust teepikkusest pluss/miinus 4 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km;

| b) | kiirus:
  tegelikust kiirusest pluss/miinus 6 km/h; |
| --- | --- |

b)

kiirus:

tegelikust kiirusest pluss/miinus 6 km/h;

| c) | aeg:
  pluss/miinus 2 minutit päevas või
  pluss/miinus 10 minutit seitsme päeva kohta. |
| --- | --- |

c)

aeg:

pluss/miinus 2 minutit päevas või

pluss/miinus 10 minutit seitsme päeva kohta.

| 4. | Punktides 1, 2 ja 3 sätestatud lubatud hälve kehtib temperatuurivahemiku 0 °C – 40 °C puhul, temperatuuri mõõdetakse seadme vahetus läheduses. |
| --- | --- |

4.

Punktides 1, 2 ja 3 sätestatud lubatud hälve kehtib temperatuurivahemiku 0 °C – 40 °C puhul, temperatuuri mõõdetakse seadme vahetus läheduses.

| 5. | Punktides 2 ja 3 sätestatud lubatud hälvet mõõdetakse VI osas sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

5.

Punktides 2 ja 3 sätestatud lubatud hälvet mõõdetakse VI osas sätestatud tingimustel.

IV.   SALVESTUSLEHT

a)   Üldnõuded

| 1. | Salvestuslehed peavad olema sellised, et need ei segaks seadme normaalset töötamist ning et neil sisalduvad andmed oleksid kustumatud, kergesti loetavad ja identifitseeritavad.
  Salvestuslehed peavad normaalsetes niiskus- ja temperatuuritingimustes säilitama oma mõõtmed ja kõik neile salvestatud andmed.
  Lisaks sellele peab saama salvestuslehele kirjutada käesoleva määruse artiklis 34 osutatud teabe neid rikkumata ja salvestuste loetavust mõjutamata.
  Normaalsetes hoiustamistingimustes peavad salvestused jääma selgelt loetavaks vähemalt aastaks. |
| --- | --- |

1.

Salvestuslehed peavad olema sellised, et need ei segaks seadme normaalset töötamist ning et neil sisalduvad andmed oleksid kustumatud, kergesti loetavad ja identifitseeritavad.

Salvestuslehed peavad normaalsetes niiskus- ja temperatuuritingimustes säilitama oma mõõtmed ja kõik neile salvestatud andmed.

Lisaks sellele peab saama salvestuslehele kirjutada käesoleva määruse artiklis 34 osutatud teabe neid rikkumata ja salvestuste loetavust mõjutamata.

Normaalsetes hoiustamistingimustes peavad salvestused jääma selgelt loetavaks vähemalt aastaks.

| 2. | Olenemata salvestuslehtede kujust peab nende minimaalne salvestusmaht olema 24 tundi.
  Kui katkematu salvestusmahu suurendamiseks ühendatakse töötajate sekkumiseta kokku mitu ketast, peavad erinevate ketaste vahelised ühendused olema sellised, et ühelt kettalt teisele ülemineku ajal ei oleks salvestustes katkestusi ega kattuvusi. |
| --- | --- |

2.

Olenemata salvestuslehtede kujust peab nende minimaalne salvestusmaht olema 24 tundi.

Kui katkematu salvestusmahu suurendamiseks ühendatakse töötajate sekkumiseta kokku mitu ketast, peavad erinevate ketaste vahelised ühendused olema sellised, et ühelt kettalt teisele ülemineku ajal ei oleks salvestustes katkestusi ega kattuvusi.

b)   Salvestuspiirkonnad ja nende gradueerimine

| 1. | Salvestuslehtedel on järgmised mõõtepiirkonnad:






  — | üksnes kiirusega seotud andmetele jäetud piirkond, |
| --- | --- | --- |

1.

Salvestuslehtedel on järgmised mõõtepiirkonnad:

—

üksnes kiirusega seotud andmetele jäetud piirkond,

| — | üksnes läbitud teepikkusega seotud andmetele jäetud piirkond, |
| --- | --- |

—

üksnes läbitud teepikkusega seotud andmetele jäetud piirkond,

| — | üks või mitu piirkonda, mis on juhtimisaja, muude töö- ja valmisolekuaegade ning töö vaheaegade ja igapäevase puhkeajaga seotud andmete tarvis. |
| --- | --- |

—

üks või mitu piirkonda, mis on juhtimisaja, muude töö- ja valmisolekuaegade ning töö vaheaegade ja igapäevase puhkeajaga seotud andmete tarvis.

| 2. | Kiiruse salvestuspiirkond tuleb gradueerida jaotistega vähemalt 20 km/h. Igale skaalatähisele vastav kiirus tuleb näidata numbritega selle tähise juures. Piirkonnas peab vähemalt korra esinema sümbol „km/h”. Skaala viimane tähis peab langema kokku mõõtepiirkonna ülemise mõõtepiiriga. |
| --- | --- |

2.

Kiiruse salvestuspiirkond tuleb gradueerida jaotistega vähemalt 20 km/h. Igale skaalatähisele vastav kiirus tuleb näidata numbritega selle tähise juures. Piirkonnas peab vähemalt korra esinema sümbol „km/h”. Skaala viimane tähis peab langema kokku mõõtepiirkonna ülemise mõõtepiiriga.

| 3. | Läbitud teepikkuse salvestuspiirkond peab olema selline, et oleks võimalik raskusteta lugeda läbitud kilomeetrite arvu. |
| --- | --- |

3.

Läbitud teepikkuse salvestuspiirkond peab olema selline, et oleks võimalik raskusteta lugeda läbitud kilomeetrite arvu.

| 4. | Punktis 1 osutatud andmetele jäetud piirkond või piirkonnad peavad olema tähistatud nii, et oleks võimalik selgelt eristada erinevaid aegu. |
| --- | --- |

4.

Punktis 1 osutatud andmetele jäetud piirkond või piirkonnad peavad olema tähistatud nii, et oleks võimalik selgelt eristada erinevaid aegu.

c)   Salvestuslehele trükitav teave

Igale salvestuslehele peab olema trükitud järgmine teave:

| — | tootja nimi ja aadress või kaubanimi, |
| --- | --- |

—

tootja nimi ja aadress või kaubanimi,

| — | salvestuslehe mudeli tüübikinnitusmärk, |
| --- | --- |

—

salvestuslehe mudeli tüübikinnitusmärk,

| — | seadme tüübi või tüüpide, milles salvestuslehte võib kasutada, tüübikinnitusmärk, |
| --- | --- |

—

seadme tüübi või tüüpide, milles salvestuslehte võib kasutada, tüübikinnitusmärk,

| — | kiiruse mõõtepiirkonna ülemine mõõtepiir kilomeetrites tunni kohta. |
| --- | --- |

—

kiiruse mõõtepiirkonna ülemine mõõtepiir kilomeetrites tunni kohta.

Minimaalsete lisanõuetena peab igale salvestuslehele olema trükitud selliselt gradueeritud ajaskaala, et oleks võimalik lugeda aega otse 15 minuti kaupa, kusjuures saab raskusteta kindlaks teha viieminutilist vahemikku.

d)   Vaba ruum käsitsi tehtavate vahelekirjutuste tarvis

Salvestuslehtedel peab olema nii palju vaba ruumi, et juhid saaksid kirjutada vähemalt järgmised andmed:

| — | juhi ees- ja perekonnanimi; |
| --- | --- |

—

juhi ees- ja perekonnanimi;

| — | salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäev ja koht; |
| --- | --- |

—

salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäev ja koht;

| — | selle sõiduki registreerimisnumber või nende sõidukite registreerimisnumbrid, millele juht on salvestuslehe kasutamise ajal määratud; |
| --- | --- |

—

selle sõiduki registreerimisnumber või nende sõidukite registreerimisnumbrid, millele juht on salvestuslehe kasutamise ajal määratud;

| — | sõiduki või sõidukite, millele juht on salvestuslehe kasutamise ajal määratud, läbisõidumõõdiku näidud; |
| --- | --- |

—

sõiduki või sõidukite, millele juht on salvestuslehe kasutamise ajal määratud, läbisõidumõõdiku näidud;

| — | sõiduki vahetamise aeg. |
| --- | --- |

—

sõiduki vahetamise aeg.

V.   SÕIDUMEERIKU PAIGALDAMINE

1.   Sõidumeerik peab asuma sõidukis sellises kohas, et juhil oleks oma kohalt selge vaade spidomeetrile, läbisõidumõõdikule ja kellale ning samas peaksid kõigi nende seadmete osad, sealhulgas vedavad osad, olema kaitstud juhusliku rikkumise eest.

2.   Sõidumeeriku konstanti peab saama kohandada sõidukit iseloomustava konstandiga kohase seadme – adapteri – abil.

Kahe või enama tagasilla ülekandearvuga sõidukitele tuleb paigaldada lülitusseade, mille abil need erinevad ülekandearvud saab automaatselt viia vastavusse ülekandearvuga, millele sõiduki sõidumeerik on kohandatud.

3.   Pärast seda, kui seadet on paigaldamise käigus kontrollitud, tuleb sõidukile kinnitada paigaldustahvel seadme kõrvale või seadmele nii, et see oleks selgesti nähtav. Pärast iga kinnitatud paigaldaja või töökoja läbiviidud ülevaatust, mille tagajärjel tuleb paigaldusseadistust muuta, tuleb kinnitada eelmise paigaldustahvli asemele uus tahvel.

Paigaldustahvlil peavad olema vähemalt järgmised andmed:

| — | kinnitatud paigaldaja, töökoja või sõidukitootja nimi, aadress või kaubanimi, |
| --- | --- |

—

kinnitatud paigaldaja, töökoja või sõidukitootja nimi, aadress või kaubanimi,

| — | sõidukit iseloomustav koefitsient kujul „w = ... pööre/km” või „w = ... imp/km”, |
| --- | --- |

—

sõidukit iseloomustav koefitsient kujul „w = ... pööre/km” või „w = ... imp/km”,

| — | rattarehvide efektiivümbermõõt kujul „1 = ... mm”, |
| --- | --- |

—

rattarehvide efektiivümbermõõt kujul „1 = ... mm”,

| — | kuupäevad, millal määrati kindlaks sõidukit iseloomustav koefitsient ja mõõdeti rattarehvide efektiivümbermõõt. |
| --- | --- |

—

kuupäevad, millal määrati kindlaks sõidukit iseloomustav koefitsient ja mõõdeti rattarehvide efektiivümbermõõt.

4.   Plommimine

Plommida tuleb järgmised osad:

| a) | paigaldustahvel, kui see ei ole kinnitatud nii, et seda ei saa eemaldada sellel olevaid tähiseid kahjustamata; |
| --- | --- |

a)

paigaldustahvel, kui see ei ole kinnitatud nii, et seda ei saa eemaldada sellel olevaid tähiseid kahjustamata;

| b) | sõidumeerikut sõidukiga ühendava ühenduse mõlemad otsad; |
| --- | --- |

b)

sõidumeerikut sõidukiga ühendava ühenduse mõlemad otsad;

| c) | adapter ning koht, kus see on vooluringi ühendatud; |
| --- | --- |

c)

adapter ning koht, kus see on vooluringi ühendatud;

| d) | kahe või enama teljesuhtega sõidukite lülitusmehhanism; |
| --- | --- |

d)

kahe või enama teljesuhtega sõidukite lülitusmehhanism;

| e) | ühendused, mis ühendavad adapterit ja lülitusmehhanismi ülejäänud seadmega; |
| --- | --- |

e)

ühendused, mis ühendavad adapterit ja lülitusmehhanismi ülejäänud seadmega;

| f) | III osa punkti a alapunktis 7.2 nõutavad korpused; |
| --- | --- |

f)

III osa punkti a alapunktis 7.2 nõutavad korpused;

| g) | mis tahes kate, mis võimaldab kohandada sõidumeeriku konstanti sõidukit iseloomustava koefitsiendiga. |
| --- | --- |

g)

mis tahes kate, mis võimaldab kohandada sõidumeeriku konstanti sõidukit iseloomustava koefitsiendiga.

Teatavatel juhtudel võib nõuda seadme tüübikinnitamisel lisaplomme ning tüübikinnitustunnistusele tuleb teha märkus plommide asukoha kohta.

Esimese lõigu punktides b, c ja e nimetatud plommid lubatakse eemaldada:

| — | eriolukorras; |
| --- | --- |

—

eriolukorras;

| — | kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamiseks, kohandamiseks või remondiks; |
| --- | --- |

—

kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamiseks, kohandamiseks või remondiks;

tingimusel et sõidumeerik toimib edasi usaldusväärselt ja täpselt ning et kinnitatud paigaldaja või töökoda paneb pärast kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamist uue plommi kohe või muudel juhtudel seitsme päeva jooksul. Iga kord, kui need plommid on katki tehtud, tuleb esitada põhjuste kohta kirjalik avaldus ja anda see pädevale asutusele.

5.   Sõidumeerikut saatjaga ühendavad kaablid peavad olema kaitstud katkematu, plastiga kaetud, roostekaitse ja valtsitud otstega teraskestaga, välja arvatud juhtudel, kui tagatakse samaväärne manipuleerimisvastane kaitse muude vahenditega (näiteks elektrooniline seire signaali krüpteerimise abil), mis suudavad kindlaks teha mis tahes seadme olemasolu, mis ei ole sõidumeeriku korrektseks toimimiseks vajalik ja mille eesmärk on vältida sõidumeeriku täpset toimimist lühise või katkestuse abil või kiirus- ja vahemaa-anduri elektrooniliste andmete muutmise kaudu. Käesoleva määruse tähenduses loetakse ühendust katkematuks, kui see koosneb kinnistest lülitustest.

Eespool nimetatud elektroonilise seire võib asendada elektroonilise kontrolliga, mis tagab, et sõidumeerik oleks suuteline salvestama kiirus- ja vahemaa-anduri signaalist sõltumatult sõiduki mis tahes liikumist.

Käesoleva punkti kohaldamisel kasutatakse M1- ja N1- kategooriasse kuuluvate sõidukite puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (1) II lisa A osa määratlusi. Käesoleva määruse kohaselt sõidumeerikuga varustatud sõidukitele, millele ei saa paigaldada soomustatud kaablit vahemaa- ja kiirusandurite ning sõidumeeriku vahele, paigaldatakse adapter võimalikult vahemaa- ja kiirusandurite lähedale.

Adapter ja sõidumeerik ühendatakse soomustatud kaabliga.

VI.   KONTROLL JA ÜLEVAATUS

Liikmesriigid nimetavad asutused, kes teevad kontrolli ja ülevaatust.

1.   Uute või remonditud seadmete sertifitseerimine

Iga uus või remonditud seade tuleb tõendada plommiga vastavalt V osa punkti 4 esimese lõigu punktile f selle korrektse töötamise ning näitude ja salvestuste täpsuse osas III osa punkti f alapunktis 1 sätestatud piires.

Sel eesmärgil võivad liikmesriigid sätestada esmataatluse, mis koosneb uue või remonditud seadme vastavuse tõendamisest tüübikinnitusega mudelile ja/või käesoleva määruse nõuetele, või delegeerida tõendamisvolitused tootjatele või nende volitatud esindajatele.

2.   Paigaldamine

Seadme paigaldamisel sõidukile peab seade ja kogu paigaldus vastama III osa punkti f alapunktis 2 sätestatud lubatud hälbe nõuetele.

Ülevaatuskatsed korraldab kinnitatud paigaldaja või töökoda omal vastutusel.

3.   Korrapärane ülevaatus

| a) | Sõidukile paigaldatud seadme korrapärane ülevaatus toimub vähemalt iga kahe aasta möödumisel ja selle võib läbi viia koos sõiduki tehnoülevaatusega.
  Ülevaatuse käigus tuleb eelkõige kontrollida,






  — | et seade töötab korrektselt, |
| --- | --- | --- |

a)

Sõidukile paigaldatud seadme korrapärane ülevaatus toimub vähemalt iga kahe aasta möödumisel ja selle võib läbi viia koos sõiduki tehnoülevaatusega.

Ülevaatuse käigus tuleb eelkõige kontrollida,

—

et seade töötab korrektselt,

| — | et seadmel oleks tüübikinnitusmärk, |
| --- | --- |

—

et seadmel oleks tüübikinnitusmärk,

| — | et paigaldustahvel oleks kinnitatud, |
| --- | --- |

—

et paigaldustahvel oleks kinnitatud,

| — | et plommid seadmel ja muudel seadeldise osadel oleksid terved, |
| --- | --- |

—

et plommid seadmel ja muudel seadeldise osadel oleksid terved,

| — | rehvide tegelikku ümbermõõtu. |
| --- | --- |

—

rehvide tegelikku ümbermõõtu.

| b) | Ülevaatus eesmärgiga tagada vastavus III osa punkti f alapunkti 3 sätetele lubatud hälvete osas, viiakse läbi vähemalt iga kuue aasta möödumisel, kuigi iga liikmesriik võib sätestada lühema ajavahemiku oma territooriumil registreeritud sõidukite suhtes. Ülevaatuse käigus tuleb asendada paigaldustahvel. |
| --- | --- |

b)

Ülevaatus eesmärgiga tagada vastavus III osa punkti f alapunkti 3 sätetele lubatud hälvete osas, viiakse läbi vähemalt iga kuue aasta möödumisel, kuigi iga liikmesriik võib sätestada lühema ajavahemiku oma territooriumil registreeritud sõidukite suhtes. Ülevaatuse käigus tuleb asendada paigaldustahvel.

4.   Vigade mõõtmine

Vigade mõõtmine paigaldamisel ja kasutamise ajal viiakse läbi järgmistel tingimustel, mida tuleb pidada katsetamise standardtingimusteks:

| — | normaalses sõidukorras koormata sõiduk; |
| --- | --- |

—

normaalses sõidukorras koormata sõiduk;

| — | rehvirõhk vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

—

rehvirõhk vastavalt tootja juhistele;

| — | rehvi kulumine seadusega lubatud piires; |
| --- | --- |

—

rehvi kulumine seadusega lubatud piires;

| — | sõiduki liikumine: sõiduk peab liikuma oma mootori jõul otse ja tasasel pinnal kiirusega 50 ± 5 km/h. Katse võib läbi viia ka kohasel katsestendil, kui selle täpsus on võrreldav. |
| --- | --- |

—

sõiduki liikumine: sõiduk peab liikuma oma mootori jõul otse ja tasasel pinnal kiirusega 50 ± 5 km/h. Katse võib läbi viia ka kohasel katsestendil, kui selle täpsus on võrreldav.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

---

II LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRK JA -TUNNISTUS

I.   TÜÜBIKINNITUSMÄRK

| 1. | Tüübikinnitusmärgi moodustavad:






  a) | e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber või -täht vastavalt järgmistele kokkuleppelistele märkidele:






  Belgia | 6, |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 34, |
| Tšehhi Vabariik | 8, |
| Taani | 18, |
| Saksamaa | 1, |
| Eesti | 29, |
| Iirimaa | 24, |
| Kreeka | 23, |
| Hispaania | 9, |
| Prantsusmaa | 2, |
| Horvaatia | 25, |
| Itaalia | 3, |
| Küpros | CY, |
| Läti | 32, |
| Leedu | 36, |
| Luksemburg | 13, |
| Ungari | 7, |
| Malta | MT, |
| Madalmaad | 4, |
| Austria | 12, |
| Poola | 20, |
| Portugal | 21, |
| Rumeenia | 19, |
| Sloveenia | 26, |
| Slovakkia | 27, |
| Soome | 17, |
| Rootsi | 5, |
| Ühendkuningriik | 11, |

1.

Tüübikinnitusmärgi moodustavad:

a)

e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber või -täht vastavalt järgmistele kokkuleppelistele märkidele:

Belgia

6,

Bulgaaria

34,

Tšehhi Vabariik

8,

Taani

18,

Saksamaa

1,

Eesti

29,

Iirimaa

24,

Kreeka

23,

Hispaania

9,

Prantsusmaa

2,

Horvaatia

25,

Itaalia

3,

Küpros

CY,

Läti

32,

Leedu

36,

Luksemburg

13,

Ungari

7,

Malta

MT,

Madalmaad

4,

Austria

12,

Poola

20,

Portugal

21,

Rumeenia

19,

Sloveenia

26,

Slovakkia

27,

Soome

17,

Rootsi

5,

Ühendkuningriik

11,

ja

| b) | tüübikinnitusnumber, mis vastab sõidumeeriku või salvestuslehe või sõidumeerikukaardi tüübinäidisele antud tüübikinnitustunnistuse numbrile, mis asub mis tahes kohas ristküliku vahetus läheduses. |
| --- | --- |

b)

tüübikinnitusnumber, mis vastab sõidumeeriku või salvestuslehe või sõidumeerikukaardi tüübinäidisele antud tüübikinnitustunnistuse numbrile, mis asub mis tahes kohas ristküliku vahetus läheduses.

| 2. | Tüübikinnitusmärk kantakse iga meerikukomplekti kirjeldustahvlile ning igale salvestuslehele ja igale sõidumeerikukaardile. See peab olema kustumatu ja alati selgesti loetav. |
| --- | --- |

2.

Tüübikinnitusmärk kantakse iga meerikukomplekti kirjeldustahvlile ning igale salvestuslehele ja igale sõidumeerikukaardile. See peab olema kustumatu ja alati selgesti loetav.

| 3. | Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgi mõõtmed on esitatud millimeetrites, kusjuures need on minimaalmõõtmed. Mõõtmetevahelised suhted tuleb säilitada. |
| --- | --- |

3.

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgi mõõtmed on esitatud millimeetrites, kusjuures need on minimaalmõõtmed. Mõõtmetevahelised suhted tuleb säilitada.

Image

II.   ANALOOGSÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Tüübikinnituse andnud liikmesriik annab taotluse esitajale tüübikinnitustunnistuse, mille näidis on esitatud allpool. Kui liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele väljaantud või asjakohasel juhul tühistatud tüübikinnitustest, kasutab ta selle tunnistuse koopiaid.

TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Pädeva asutuse nimi ...

Teatamine puudutab: (1)

| — | sõidumeeriku tüübi kinnitamist |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku tüübi kinnitamist

| — | sõidumeeriku tüübikinnituse tühistamist |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku tüübikinnituse tühistamist

| — | salvestuslehe mudeli tüübikinnitust |
| --- | --- |

—

salvestuslehe mudeli tüübikinnitust

| — | salvestuslehe mudeli tüübikinnituse tühistamist |
| --- | --- |

—

salvestuslehe mudeli tüübikinnituse tühistamist

...

Tüübikinnitusnumber ...

| 1. | Kaubamärk või kaubanimi ... |
| --- | --- |

1.

Kaubamärk või kaubanimi ...

| 2. | Tüübi või mudeli nimi ... |
| --- | --- |

2.

Tüübi või mudeli nimi ...

| 3. | Tootja nimi ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi ...

| 4. | Tootja aadress ... |
| --- | --- |

4.

Tootja aadress ...

| 5. | Tüübikinnituseks esitamise kuupäev ... |
| --- | --- |

5.

Tüübikinnituseks esitamise kuupäev ...

| 6. | Katsetamise koht ... |
| --- | --- |

6.

Katsetamise koht ...

| 7. | Katse(te) kuupäev ja arv ... |
| --- | --- |

7.

Katse(te) kuupäev ja arv ...

| 8. | Tüübikinnituse kuupäev ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnituse kuupäev ...

| 9. | Tüübikinnituse tühistamise kuupäev ... |
| --- | --- |

9.

Tüübikinnituse tühistamise kuupäev ...

| 10. | Sõidumeeriku tüüp või tüübid, milles salvestuslehte on mõeldud kasutada ... |
| --- | --- |

10.

Sõidumeeriku tüüp või tüübid, milles salvestuslehte on mõeldud kasutada ...

| 11. | Koht ... |
| --- | --- |

11.

Koht ...

| 12. | Kuupäev ... |
| --- | --- |

12.

Kuupäev ...

| 13. | Lisatud kirjeldavad dokumendid ... |
| --- | --- |

13.

Lisatud kirjeldavad dokumendid ...

| 14. | Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas) |
| --- | --- |

14.

Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas)

...

(Allkiri)

III.   DIGITAALSE SÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Tüübikinnituse andnud liikmesriik annab taotluse esitajale tüübikinnitustunnistuse, mille näidis on esitatud allpool. Kui liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele väljaantud või asjakohasel juhul tühistatud tüübikinnitustest, kasutab ta selle tunnistuse koopiaid.

DIGITAALSETE SÕIDUMEERIKUTE TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Pädeva asutuse nimi ...

Teatamine puudutab: (2)

|  | tüübikinnitust |
| --- | --- |



tüübikinnitust

|  | tüübikinnituse kehtetuks tunnistamist |
| --- | --- |



tüübikinnituse kehtetuks tunnistamist

|  | sõidumeeriku mudelit |
| --- | --- |
|  | sõidumeeriku osa (3) |
|  | juhikaarti |
|  | töökojakaarti |
|  | ettevõttekaarti |
|  | kontrollikaarti |



sõidumeeriku mudelit



sõidumeeriku osa (3)



juhikaarti



töökojakaarti



ettevõttekaarti



kontrollikaarti

...

Tüübikinnitusnumber ...

| 1. | Tootja mark või kaubamärk ... |
| --- | --- |

1.

Tootja mark või kaubamärk ...

| 2. | Mudeli nimetus ... |
| --- | --- |

2.

Mudeli nimetus ...

| 3. | Tootja nimi ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi ...

| 4. | Tootja aadress ... |
| --- | --- |

4.

Tootja aadress ...

| 5. | Tüübikinnituseks esitamise kuupäev ... |
| --- | --- |

5.

Tüübikinnituseks esitamise kuupäev ...

| 6. | Labor(id) ... |
| --- | --- |

6.

Labor(id) ...

| 7. | Katseprotokolli kuupäev ja number ... |
| --- | --- |

7.

Katseprotokolli kuupäev ja number ...

| 8. | Tüübikinnituse kuupäev ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnituse kuupäev ...

| 9. | Tüübikinnituse tühistamise kuupäev ... |
| --- | --- |

9.

Tüübikinnituse tühistamise kuupäev ...

| 10. | Sõidumeeriku mudel(id), milles osa on mõeldud kasutada ... |
| --- | --- |

10.

Sõidumeeriku mudel(id), milles osa on mõeldud kasutada ...

| 11. | Koht ... |
| --- | --- |

11.

Koht ...

| 12. | Kuupäev ... |
| --- | --- |

12.

Kuupäev ...

| 13. | Lisatud kirjeldavad dokumendid' ... |
| --- | --- |

13.

Lisatud kirjeldavad dokumendid' ...

| 14. | Märkused. |
| --- | --- |

14.

Märkused.

...

(Allkiri)

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Märgistada vastavad lahtrid ristiga.

(3)  Täpsustada teatises käsitletav osa.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas nõukogule 19. juulil 2011 ettepaneku määruse kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (1).

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 3. juulil 2012 (2).

Nõukogu jõudis 29. oktoobril 2012 ettepaneku eelnõu suhtes poliitilisele kokkuleppele.

Töö käigus arvestas nõukogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa andmekaitseinspektori arvamust. Regioonide Komitee otsustas, et ei esita arvamust ega aruannet.

Pärast hääletamist Euroopa Parlamendis toimusid Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel läbirääkimised, et saavutada ettepaneku suhtes kokkulepe. Kokkulepe saavutati 14. mail 2013 ja seejärel kinnitas selle alaliste esindajate komitee 24. mail 2013 ning Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjon (TRAN) 18. juunil 2013.

Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet ja pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. novembril 2013 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

II.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   
  Üldised märkused

Nõukogule 2011. aasta juulis esitatud ettepanek autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja „ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ seoses juhikaardi funktsioone hõlmavate juhilubadega”, moodustavad kokku seadusandliku paketi, mille eesmärk on sõidumeeriku tehnilise külje arendamise ja selle tõhususe suurendamise abil parandada autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide jõustamist ning vähendada pettusi ja halduskoormust. Eespool nimetatud ettepanekule oli lisatud komisjoni teatis „Digitaalne sõidumeerik: edaspidised tegevussuunad”.

Üldiselt võttis nõukogu hästi vastu komisjoni ettepaneku eesmärgid, st suurendada sõidumeerikutesüsteemi turvalisust (vähendades pettusi ja sõidumeerikuga manipuleerimist), vähendada süsteemi halduskulusid ja parandada süsteemi kontrollimise tõhusust. Nõukogu tegi siiski ettepaneku hinnata veel täiendavalt komisjoni kavandatud mõne meetme eeldatavat mõju, rõhutades, et oluline on tagada liikmesriikidele paindlikkus kohaldada kõige kulutasuvamaid meetmeid ning vaja on tugevdada määrusega isikuandmete kaitset ning selgitada sõidumeerikute tehnilisi ja funktsionaalseid nõudeid käsitlevaid sätteid. Sellest tulenevalt nähakse nõukogu seisukohas ette komisjoni ettepaneku oluline muutmine.

2.   
  Nõukogu seisukoht Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute suhtes teatud põhiküsimustes

i)   Õigusakti struktuur (delegeeritud aktid / rakendusaktid)

Tehnika arengu kajastamiseks tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte I, IB ja II lisa kohandamiseks tehnika arenguga ning IB lisa täiendamiseks tehniliste kirjeldustega, mis on vajalikud asukoha andmete automaatseks salvestamiseks, kaugside võimaldamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide liidese tagamiseks (komisjoni ettepaneku artiklid 4, 5, 6 ja 38).

Parlament oli nõus komisjoni kavandatud lähenemisviisiga, ent tegi ettepaneku lisada osa eespool nimetatud lisades esitatud sisust määruse põhiosasse, et vähendada komisjoni õigust muuta sõidumeerikute määruse peamisi sätteid. See kehtib eelkõige sätete suhtes, millega käsitletakse mõisteid, nõudeid ja salvestatavaid andmeid, digitaalse sõidumeeriku funktsioone ning andmete kuvamist ja hoiatusfunktsiooni, mille kohta parlament võttis vastu mitu muudatusettepanekut.

Nõukogu tunnistab, et määruses on vaja kehtestada üldine õigusraamistik. Seega tehakse ettepanek lisada määruse teksti eespool nimetatud lisades esitatud peamised tehnilised nõuded, mille alusel peaks komisjon hilisemas etapis kehtestama rakendusaktidega asjakohased üksikasjalikud sätted ühetaolise kohaldamise tagamiseks kõikides ELi liikmesriikides. Sellest tulenevalt on nõukogu seisukohas esitatud sätted mõistete, tehniliste nõuete ja salvestatavate andmete, digitaalse sõidumeeriku funktsioonide ning andmete kuvamise ja hoiatusfunktsiooni kohta.

Seega oli nõukogul võimalik toetada parlamendi muudatusettepanekuid 20, 22–37, 39-43, 45 ja 48. Muudatusettepanekuid 125, 113, 114 ja 115 siiski heaks ei kiidetud.

ii)   Uut tehnoloogiat ja andmekaitset käsitlevad sätted

a)   Andmekaitse tugevdamine

Komisjon tegi oma esialgses tekstis ettepaneku viidata otseselt andmekaitset käsitlevatele õigusaktidele (artikkel 34).

Nõukogu on nõus parlamendiga, et komisjoni kavandatud andmekaitsesätteid on asjakohane tõhustada Euroopa andmekaitseinspektori arvamusele tuginedes ning kiidab seega suurel määral heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute 12, 44 ja 101-102 sisu. Nõukogu ei pidanud siiski võimalikuks muudatusettepanekuid nr 48 ja 49 arvesse võtta.

b)   Asukoha andmete salvestamine

Kui komisjon tegi ettepaneku salvestada üksnes tööpäeva algus- ja lõpp-punkt (artikkel 4), siis parlament pooldas sõidukijuhi tööpäeva iga sõidusegmendi automaatset salvestamist.

Nõukogu ei pidanud selle lähenemisviisiga ühinemist võimalikuks, ent tunnistab, et lisaks tööpäeva algus- ja lõpp-punktile oleks samuti kasulik salvestada automaatselt asukoht iga kolme tunni summeeritud juhtimisaja järel, et parandada kehtivate õigusaktide täitmist autovedude kutseliste juhtide poolt. Seetõttu võiks mõnda parlamendi muudatusettepanekutes 46 ja 47 esitatud mureküsimust nõukogu seisukohas osaliselt arvesse võtta.

c)   Kontrolliametnike varustamine varajase avastamise kaugsideseadmetega

Parlament esitas mitu muudatusettepanekut, et muuta sõidumeeriku võimaliku manipuleerimise varajase avastamise kaugsideseadmete kasutamine kontrolliametnikele kohustuslikuks.

Nõukogu seisukoht kajastab osaliselt parlamendi mureküsimusi ja selles peetakse asjakohaseks kohaldada järkjärgulist lähenemisviisi kontrolliametnike varustamise suhtes artiklis 9 sätestatud varajase avastamise kaugsideseadmetega. Seega 15 aastat pärast aruka sõidumeeriku kasutuselevõtmist peavad liikmesriigid varustama oma kontrolliasutused asjakohasel määral kaugsideseadmetega, võttes samuti arvesse liikmesriikide riiklikke jõustamisstrateegiaid. Kuni selle ajani toimub kontrolliasutuste varustamine kaugsideseadmetega vabatahtlikkuse alusel. Sellepärast võiks parlamendi muudatusettepanekutes 52, 88 ja 103 esitatud mureküsimused lisada osaliselt nõukogu seisukohta, võttes samal ajal arvesse ka liikmesriikide eelarvepiiranguid.

d)   Intelligentsete transpordisüsteemide liides

Parlament esitas mitu muudatusettepanekut, mis puudutavad sõidumeeriku kohustuslikku intelligentsete transpordisüsteemide liidest.

Nõukogu peab ülioluliseks teatud paindlikkuse säilitamist, nii et veoettevõtjatele jääb võimalus valida, kas ühendada sõidumeerikud välisseadmetega või mitte. Nõukogu seisukohas nähakse seega ette, et sõidumeerikud võidakse varustada standarditud liidestega, mis võimaldavad sõidumeerikute abil salvestatud või esitatud andmeid kasutada teatud tingimustel välisseadmetes. Nõukogu tekstis selgitatakse samuti, et liidesega ühendatud välisseadme abil saab isikuandmeid näha üksnes siis, kui juht, keda need andmed puudutavad, on andnud selleks selgesõnalise nõusoleku.

Sellest tulenevalt võeti nõukogu seisukohas parlamendi muudatusettepanekuid 59 + 122, 60–61, 62 + 123 arvesse üksnes osaliselt.

iii)   Aruka sõidumeeriku jõustumise kuupäev ja sõidumeerikute tagantjärele paigaldamine sõidukitele

a)   Jõustumine

Komisjoni esialgse ettepaneku kohaselt paigaldatakse arukas sõidumeerik esmaregistreeritud sõidukile 48 kuud pärast määruse jõustumist.

Parlament tegi ettepaneku, et selline sõidumeerik paigaldatakse sõidukitele, mis võetakse kasutusele 24 kuud pärast aruka sõidumeeriku tehnilise kirjelduse jõustumist.

Nõukogu esimese lugemise seisukohas nõutakse aruka sõidumeeriku paigaldamist esmakordselt registreeritud sõidukitele 40 kuud pärast seda, kui on jõustunud aruka sõidumeeriku tehniline kirjeldus, mille komisjon kavatseb kinnitada hiljemalt 31. detsembriks 2014.

Sellepärast ei saanud muudatusettepanekuid 46, 51 ja 61 arvesse võtta, kuna need on seotud tähtaegadega.

b)   Digitaalsete sõidumeerikute tagantjärele paigaldamine sõidukitele

Komisjon ei lisanud oma esialgsesse ettepanekusse ühtki sätet sõidukitele arukate sõidumeerikute tagantjärele paigaldamise kohta, samal ajal kui parlament toetas põhimõtet paigaldada 2020. aastaks kõikidele sõidukitele tagantjärele uus arukas sõidumeerik, et hõlbustada kontrolliametnike ja veoettevõtjate tegevust.

Nõukogu leiab, et parlamendi soovikohasel sõidumeerikute tagantjärele paigaldamisel sõidukitele oleks ebaproportsionaalne majanduslik mõju, eelkõige kuna see suurendab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele langevat koormust ning võiks seega vähendada ELi ettevõtjate konkurentsivõimet. Nõukogu on siiski nõus kajastama osaliselt oma esimese lugemise seisukohas parlamendi muudatusettepanekus 38 esitatud mureküsimusi: nõukogu tekstis nähakse artikli 3 lõikes 4 ette, et rahvusvaheliste vedudega tegelevatele sõidukitele paigaldatakse arukas sõidumeerik tagantjärele hiljemalt 15 aastat pärast seda, kui uus sõidumeerik peab olema paigaldatud esmaregistreeritud sõidukitele.

iv)   Massiandurite lisamine arukasse sõidumeerikusse

Kuigi komisjoni ettepanekus puudusid sätted massiandurite kohta, leidis parlament, et massiandurid tuleks lisada arukasse sõidumeerikusse, et parandada sõidukimassi käsitlevate kehtivate õigusaktide täitmist autoveoettevõtjate poolt. Sel eesmärgil esitas parlament mitu muudatusettepanekut (13 + 147 + 148; 149; 63 + 150 ja 71 + 151).

Nõukogu ei jaga parlamendi hinnangut, et massiandurite lisamine arukasse sõidumeerikusse parandab otseselt sõidu- ja puhkeaja kontrollimist. Nõukogu leiab, et massiandurite lisamine arukasse sõidumeerikusse ei ole asjakohane erinevatel põhjustel. Kõigepealt põhjustaks uue massiandureid puudutava tehnilise kirjelduse lisamine lisakulutusi eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Teiseks võiks sellise uue tehnilise kirjelduse väljatöötamine lükata edasi uue sõidumeeriku turuletoomist.

Sellega seoses ei ole nõukogu seisukohas nähtud ette lisada määruse teksti sätet massiandurite kohta; erandiks on põhjendus, milles osutatakse üldises sõnastuses komisjoni poolt koostatavale tulevasele hinnangule, milline oleks massiandurite võimalik panus autoveo õigusaktide järgimise parandamisse. Seega ei saanud nõukogu eespool nimetatud parlamendi muudatusettepanekuid arvesse võtta.

v)   Sertifitseerimine ja kontrolliametnike koolitus

Parlament esitas rea muudatusettepanekuid kontrolliametnike koolituse ning nende oskuste ja pädevuste sertifitseerimise ühtlustamise kohta.

Nõukogu on kindlalt vastu korrakaitseametnike mis tahes sertifitseerimissüsteemile ning ei pidanud võimalikuks nõustuda parlamendi muudatusettepanekutega 97, 98, 106, 107 ja 108.

Parlamendi muudatusettepanekutes 104 ja 105 kontrolliametnike koolitust puudutavad mureküsimused kajastuvad siiski osaliselt nõukogu esimese lugemise seisukohas. Nagu on sätestatud nõukogu seisukoha artikli 39 lõikes 3, võtab komisjon vastu meetmeid, millega täpsustatakse kontrolliametnike esma- ja täienduskoolituse sisu, mille liikmesriigid lisavad kontrolliametnikele mõeldud koolituse kavasse.

vi)   Määruse 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) erandid

Komisjon soovitas oma ettepaneku artiklis 43 muuta määruse 561/2006 artikli 13 lõiget 1, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada teatud tingimustel erandeid määruse sätete kohaldamisest. Komisjon tegi ettepaneku lubada liikmesriikidel teha erandeid määruse 561/2006 kohaldamisest sõidukite puhul, mida kasutatakse üksnes ettevõtja asukohast 100 km raadiuses.

Parlament esitas rea muudatusettepanekuid uute erandite kehtestamiseks määruse 561/2006 kohaldamisest. Parlament ei olnud eelkõige täielikult rahul liikmesriikidele pakutud võimalusega lubada teha erandit 100 km raadiuses korraldatavate vedude puhul, nagu komisjon kavandas, ning soovis, et seda erandit kohaldataks kõikides ELi liikmesriikides. Selleks esitas EP muudatusettepaneku 126 + 135, mille eesmärk oli muuta määruse 561/2006 artiklit 3 nii, et muud kui kutselised juhid jäetakse määruse kohaldamisalast välja ja vabastatakse seega kohustusest kasutada sõidumeerikut, kui nad töötavad ettevõtja asukohast eranditult 100 km raadiuses.

Nõukogu nõustus kajastama kompromissi saavutamise eesmärgil parlamendi mureküsimusi oma esimese lugemise seisukohas. Sellepärast on nõukogu tekstis muud kui kutselised juhid, kes kasutavad oma sõidukeid nende töö jaoks vajalike materjalide ja varustuse vedamiseks, vabastatud kohustusest kasutada sõidumeerikut, kui nad töötavad ettevõtja asukohast eranditult 100 km raadiuses ja kui nende sõidukite mass ei ületa 7,5 tonni. Nõukogu jättis aga arvesse võtmata parlamendi muudatusettepanekud 6, 117–120, 127–128 ja 134, mille eesmärk oli kehtestada uusi erandeid määruse 561/2006 kohaldamisest.

vii)   Rikkumiste ja karistuste ühtlustamine

Parlament esitas mitu muudatusettepanekut rikkumiste ja karistuste ühtlustamiseks liikmesriikides. Parlament tegi eelkõige ettepaneku lisada määruse teksti uued sätted, et tagada sõidumeerikute määruse väga raskete rikkumiste siduv klassifitseerimine; parlamendi eesmärk on tagada, et sõidumeeriku eeskirjade rikkumiste eest nähakse riiklikes õigusaktides ette kõige kõrgema kategooria karistused.

Nõukogu ei pea võimalikuks nõustuda parlamendi muudatusettepanekutes 3, 109 ja 111–112 esitatud lähenemisviisiga ning leiab, et liikmesriigid näevad oma riigi põhiseadusliku korra kohaselt ette käesoleva määruse sätete rikkumiste eest karistamise eeskirjad. Peale selle on nõukogu seiskohas märgitud, et need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad ning kooskõlas direktiivis 2006/22/EÜ (3) määratletud rikkumiste kategooriatega. Samuti lisatakse uus põhjendus selle rõhutamiseks, et liikmesriikide asutused peaksid kehtivaid eeskirju ühetaoliselt kohaldama. Sellest tulenevalt peab nõukogu võimalikuks nõustuda muudatusettepanekuga 4.

viii)   Töökodade usaldusväärsuse suurendamine

Komisjoni ettepanekus (IV peatükk, eelkõige artikkel 19) on sätted, mille eesmärk on tugevdada töökodade heakskiitmise õigusraamistikku. Komisjon leidis, et korrapäraste või etteteatamata auditeerimiste süsteemi ja huvide konfliktide tekke takistamisega suurendatakse töökodade usaldusväärsust ning vähendatakse pettuste ja manipuleerimise ohtu.

Parlament esitas muudatusettepaneku (nr 81) suurendada 20 %-le tunnustatud töökodades läbiviidavate etteteatamata tehniliste auditite arvu.

Arvestades olukordade erinevust liikmesriikides, muutis nõukogu komisjoni teksti, et tagada liikmesriikidele paindlikkus teha riigisiseselt otsus tegutsemisviisi kohta. Liikmesriigid peavad samal ajal aga tagama, et töökodade tunnustamisel kohaldatakse miinimumkriteeriumeid (töötajad on kohase koolitusega, asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval, hea maine). Töökodade usaldusväärsuse kindlustamiseks näeb nõukogu lisaks ette, et töökodades sõidumeeriku käsitsemisel kohaldatavat menetlust auditeeritakse regulaarselt iga aasta asemel iga kahe aasta järel, ent säilitab komisjoni ettepaneku hõlmata etteteatamata tehniliste audititega 10 % töökodadest ja samuti töökojakaardi kehtivusaja (üks aasta), nagu oli komisjoni ettepanekus. Sellega seoses ei olnud võimalik parlamendi muudatusettepanekut 81 nõukogu seisukohas arvesse võtta, samal ajal kui muudatusettepanekuid 82 ja 152 põhimõtteliselt arvestati.

ix)   Ettevõtte vastutus juhtide toimepandud rikkumiste eest

Komisjoni ettepanekus sätestatu kohaselt vastutab veoettevõtja käesoleva määruse rikkumiste eest, mille panevad toime ettevõtja autojuhid, seejuures võivad liikmesriigid arvesse võtta mis tahes tõendusmaterjali, mille kohaselt ei saa veoettevõtjat toimunud rikkumise eest põhjendatult vastutavaks pidada.

Nõukogu teeb määruse 561/2006 artiklile 10 tuginedes ettepaneku lisada lause, millega see vastutus seotakse artikli 33 lõike 3 (juhtide ebapiisav ettevalmistus ettevõtja poolt) ning määruse 561/2006 artikli 10 lõigete 1 ja 2 rikkumisega ettevõtja poolt. Nõukogu tekstis on samuti ette nähtud, et veoettevõtja vastutab rikkumiste eest, mille panevad toime tema autojuhid või tema käsutuses olevad juhid.

Sellega seoses nõustus nõukogu põhimõtteliselt parlamendi muudatusettepanekutes 92 ja 92 + 124 + 133 esitatud peamiste mureküsimustega.

x)   Sõidumeerikukaartide funktsioonide ühendamine juhiloaga

Komisjoni esialgse ettepaneku artiklis 27 oli sätestatud, et alates 19. jaanuarist 2018 ühendatakse sõidumeerikukaardid juhilubadega ning neid väljastatakse, uuendatakse, vahetatakse ja asendatakse kooskõlas direktiivi 2006/126/EÜ sätetega.

Juhikaartide järkjärguline asendamine juhilubadega eeldab juhilubade direktiivi muutmist, et võimaldada õiguslikult koos toimida kahel funktsioonil, mis on koondatud ühte dokumenti, milleks oleks siis sõidumeerikukaardi funktsioonidega juhiluba.

Euroopa Parlament asendas oma muudatusettepanekus 89 artikli 27 sättega, milles andis komisjonile ülesande koostada kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist mõjuhinnang kõikide kutseliste juhtide kasutatavate kaartide ühendamise teostatavuse kohta.

Nõukogu leiab, et juhilubade direktiivi muutmine eeldab, et komisjon teeks kulude ja tulude põhjaliku analüüsi enne ühegi otsuse tegemist selles keerukas küsimuses. Sellega seoses otsustas nõukogu artikli 27 täielikult välja jätta.

Sellest tulenevalt jättis nõukogu parlamendi muudatusettepaneku 89 arvesse võtmata.

xi)   Kolmandate riigi kodanikest juhtide sõidumeerikukaardid

Nõukogu on nõus lisama määrusesse uue sätte rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööd puudutava Euroopa kokkuleppega (AETR) mitte ühinenud kolmandatest riikidest pärit juhtide küsimuse käsitlemiseks. Nõukogu seisukoha artikli 26 lõikega 4 võimaldatakse liikmesriikidel väljastada pikendamisõiguseta ajutine juhikaart, mis kehtib kuni 185 päeva.

Komisjoni ettepaneku kohaselt väljastab juhikaardi liikmesriik, kus on juhi tavapärane elukoht. Nõukogu tõstatas küsimuse seoses kolmandate riikide juhtidega, kelle tavapärane elukoht ei ole Euroopa Liidus ja kellel on vaja juhtida digitaalse sõidumeerikuga varustatud veoautot. Nõukogu seisukohta lisatud uue sätte eesmärk on leida lahendus selliste kolmandate riikide juhtide jaoks, kellel on seaduslik õigus ELis töötada, kuid kes ei saa juhikaarti taotleda, kuna nende tavapärane elukoht ei ole Euroopa Liidus.

Peale selle nähakse nõukogu seisukohas ette, et komisjon kontrollib tähelepanelikult kõnealuste ajutiste juhikaartide väljastamist kolmandatest riikidest pärit sõidukijuhtidele eelkõige selle tagamiseks, et ajutistel juhikaartidel ei oleks tööturule negatiivset mõju ja et ajutisi kaarte ei ole asjaomasele sõidukijuhile väljastatud tavakorras rohkem kui ühel korral.

3.   
  Muud Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekud

Muud muudatusettepanekud, mida ei ole nõukogu esimese lugemise seisukohta üle võetud, käsitlevad eelkõige järgmist:

| — | „igapäevase tööaja määratlus (muudatusettepanek 21), mida käsitletakse nõukogu põhjenduses 8; |
| --- | --- |

—

„igapäevase tööaja määratlus (muudatusettepanek 21), mida käsitletakse nõukogu põhjenduses 8;

| — | ettepanek, et pädevad asutused kasutaksid sõidumeerikult alla laaditud andmete tõlgendamiseks tüübikinnitusega tarkvara (muudatusettepanekud 34, 45, 63 + 150, 68, 69, 70 ja 103); |
| --- | --- |

—

ettepanek, et pädevad asutused kasutaksid sõidumeerikult alla laaditud andmete tõlgendamiseks tüübikinnitusega tarkvara (muudatusettepanekud 34, 45, 63 + 150, 68, 69, 70 ja 103);

| — | sätted selle tagamiseks, et sõidukijuhid registreeriksid alati käsitsi oma tegevuse; parlamendi eesmärk on vältida olukorda, kus tööandjad kuritarvitavad sõidumeerikute automaatset seadistust lülituda puhkeajale/vaheajale, kui sõiduki mootor ei tööta, ning sunnivad enda töövõtjaid töötama puhkeajana/vaheajana registreeritud ajal (muudatusettepanek 91); |
| --- | --- |

—

sätted selle tagamiseks, et sõidukijuhid registreeriksid alati käsitsi oma tegevuse; parlamendi eesmärk on vältida olukorda, kus tööandjad kuritarvitavad sõidumeerikute automaatset seadistust lülituda puhkeajale/vaheajale, kui sõiduki mootor ei tööta, ning sunnivad enda töövõtjaid töötama puhkeajana/vaheajana registreeritud ajal (muudatusettepanek 91);

| — | säte rahvusvaheliste sõidukijuhtide individuaalse töölepingu kohta, mis jääb määruse reguleerimisalast välja (muudatusettepanek 132). |
| --- | --- |

—

säte rahvusvaheliste sõidukijuhtide individuaalse töölepingu kohta, mis jääb määruse reguleerimisalast välja (muudatusettepanek 132).

III.   JÄRELDUSED

Nõukogu on oma esimese lugemise seisukoha koostamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et nõukogu esimese lugemise seisukohas sisaldub kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult oluline osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.

---

(1)  Dok 13195/11.

(2)  P7_TA-PROV(2012)0271.

(3)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

---